Blender 3D: Noob to Pro/Blender Windowing System

''Sljedeća strana: The Buttons Window''''Predhodna strana: Become Familiar with the Blender Interface''
Otvorite Blender ako već niste. Vidjet će te da Blender zauzme cijeli ekran, i možda prekrije vaš taskbar. (Windows, i u određenim Linux distribucijama, korisnici mogu pritisnuti ALT+TAB ili ALT+ESC da se vratite u vaš web pretraživač tj. na ovu stranicu. Takodjer, u Linuxu mozete startovati sa "-w" opcijom tako da bude smanjen na normalnu veličinu prozora.
Blender prozor je podijeljen na 2 dijela (tu su 3 dijela ali o tome ćemo kasnije).
1 3D Viewport
Gornja podjela je 3D Viewport prozor. On dozvoljava da vidite i manipulišete 3D objektima u vašoj 3D sceni. Mreža sivih linija predstavlja jednu Blenderovu jedinicu (BU). Koliko je velik BU ? Može biti velik koliko god vi hoćete da bude velik. Može biti metar, centimetar, kilometar i sl. Vi određujete veličinu
2 Buttons Prozor
Donja podjela je poznata kao "prozor dugmadi" ili "Buttons Window". Ovaj prozor vam omogućuje da vršite određene operacije na vašem objektu, kameri, svijetlu i puno toga više.
3 Mijenjanje veličine prozora
Ako ne vidite dugmadi kao što su prikazani na slici, kliknite na "panels" meni ikonu i skrolirajte do "scene", i onda "render". F10 će vas također odvest do ovog pogleda.
Zadržite kurzor miša između granica 2 prozora (u ovom slučaju 3D radnog prostora i buttons prozora ), i pokazivač miša će se dobiti izgled kao dvosmijerna strelica (ili ruka na Mac OS X). Liknite LMB (lijevi klik) i povucite. Možeš promijeniti veličinu prozora radeći ovo.
''Napomena, kada modificirate (mijenjate veličinu) granica prozora u Blenderu, a kada to kažemo mislimo na tanku crnu liniju podjele u Blender prozoru, ako klikate van te linije, ne radite ono što tutorijal nalaže.''
Pritiskajući CTRL+UP (CTRL+strelicu gore) ili CTRL+DOWN (CTRL+strelicu dole) onda možete povećati veličinu trenutnog prozora (u Blenderu trenutni prozor je onaj nad kojim je pokazivač miša pozicioniran); ponovite istu radnju da vratite prozor u prvobitnu veličinu.
4 Korisničke Preference
Treća podjela, korisničke preference, je sakriven, jer vam većinom neće trebat. On je ustvari minimizovan na mjesto gdje ga ne možete vidjeti. Da pristupite tome, pomjerite vaš miš na vrh Blender prozora, tačnije ispod file menija, dok ne vidite da se pokazivač miša promijenio u onaj maloprije pomenuti oblik, tj. dvosmijernu strelicu. Onda jednostavno kliknite LMB (lijevu tipku miša) i povucite dole. Vidjet će te mnogo Blenderovih konfiguraciskih opcija skrivenih tamo.
Za sada, samo to zatvorite, sad nam ne treba.t.
5 Pridruživanje i dijeljenje prozora
Idite na granicu izmedju 3D scene i Buttons prozora (prozor na dnu ekrana, sa puno dugmića). Primijetit će te da se izgled pokazivača miša mijenja kao maloprije. Kliknite RMB (Desnu Tipku Miša). Meni će se pojavit sa opcijama "Join" (spoji) i "Split Area" (Podijeli prostor). Izaberite ovu drugu opciju, podijeli. Pojavit će se graničnik u trenutnom prozoru. Pomjerite kurzor miša na poziciju u novoj granici i LMB da prihvatite promjene ili RMB da odustanete. Ovo je posebno korisno u 3D pogledima, gdje možete podijeliti na mnogo manjih prozora. Svaki je konfigurisan da pokazuje odredjeni ugao kamere ili neke druge opcije vaše scene.
Sada pokušajte opciju "Join Area" tj. pridruživanje. Naravno, ovo mora biti uradjeno na novo nastaloj liniji dijeljenja. Dijelovi će postat jedan prozor ponovo.
Pokušajte podijeliti na desnoj (ili lijevoj) ivici Blender prozora—horizontalne podjele mogu biti korisne.
[Napomena: Dok Mac OS X koristi "Control" tipku da emulira RMB, zadnje Blenderove verzije za Mac OS X koriste "Command" tipku. Ovo ponašanje je takodjer stavljeno u "OSX Tips" datoteci koja dolazi sa Mac verzijom.]
[Preporuka: ako možete, nabavite Mac Mighty Mouse, i skinite SteerMouse (sharware program). SteerMouse će dopustiti da podesite scroollwheel tipku kao MMB. Ovo će olakšat vaš rad.]
''Sljedeća strana: Buttons Prozor''''Predhodna strana: Upoznajte se sa Blenderovim interface-om (sučeljem)''


Blender 3D: Noob to Pro/The Buttons Window

''Sljedeća strana: 3D Viewport Window''''Previous Page: Learn the Blender Windowing System''
Buttons prozor je jedan od najmoćnijih alata koje Blender ima. Rendiran je u OpenGLu, i vrlo je brz i praktičan
Kada imate objekte selektovane u 3D sceni, nad njima će se moći izvršiti puno operacija. Na primjer, modelirali ste osobu. Ljudi imaju različitu boju kože, boju očiju, boju kose, i još toga tako da ćete kreirat materijal kako bi mogli napraviti osobu da izgleda kako vi želite. Buttons prozor također podržava boju neba, opcije renderanja, animacije, i još dosta toga.
Ima mnogo grupa dugmadi vama dostupnih u buttons prozoru. Da mijenjate određene grupe dugmadi u ovom prozoru, to birate pritiskajući dugmadi koji se nalaze desno od riječi 'Panels' ili 'Paneli'.
Ti dugmadi su: (s lijeva na desno):
• Logic
• Skripte
• Osjenčavanje (Shading)
• Objekat
• Editovanje
• Scena
Kliknite na bilo koji od njih tako da shvatite koliko mogućnosti postoji.
Neke od grupa dugmadi imaju svoje pod-grupe. Na primjer, otiđite na Osjenčavanje(Shading) dugme. Vidjet će te nekoliko dugmadi kako se pojavljuju sa desne strane. Sa lijeva na desno to su:
• Dugmadi za Lampu
• Dugmadi za Materijale
• Dugmadi za Texture
• Radiosity Dugmadi
• World Buttons
Sve gore navedene grupe dugmadi su razbijene u manje grupe. Možete na primjer kliknuti
Editing Button (Dugme za editovanje) . U prozoru dugmadi ćete vidjeti četiri manja prozora kojima sada možete manipulisati, i to: Link and Materials (Link i materijali), Mesh(Meš), Mesh Tools (Meš alati), i Mesh Tools 1 (Meš alati 1). Možete povući ove prozore i kombinovati ih praveći drukčiji raspored, minimizirati ih i slično. Za vježbu pokušajte manipulisati ovim manjim prozorima nekoliko minuta.
''* Ako vidite manje od četiri prozorčića pokušajte prebaciti 3D Viewport prozor u 'Edit Mode'. Kliknite tipku TAB da bi prešli iz 'Object Mode' u 'Edit Mode' i obratno. U 'Edit Mode', će Vam biti vidljiva četiri prozorčića u buttons prozoru.''''Next Page: Blender 3D: Noob to Pro/3D Viewport prozor''''Previous Page: Learn the Blender Windowing System''

Blender


Početna strana

ar:
co:
cs:
cy:
da:
de:
el:
en:
eo:
es:
et:
fi:
fr:
gl:
he:
hr:
hu:
ie:
it:
ja:
ko:
mg:
na:
nl:
pl:
pt:
ru:
sr:
sv:
vi:
zh:


Wiki junior

0.5 Dobro došli na Wiki junior
Namjera ovog Projekta je da napravi seriju knjiga i članaka u koloru za djecu različitih uzrasta. Teme će biti one koje bi mogle interesovati mlađu populaciju, a način pisanja tekstova će biti jednostavniji, prilagođen uzrastu. Knjige i članci treba da budu bogato ilustrovani fotografijama, dijagramima i crtežima.
"Završene" knjige i tekstovi će biti obrađene i pripremljene za printanje u PDF formatu.
0.6 Dostupne knjige
# Wiki junior Sunčev sistem
| |
0.7 Kako pomoći
Wiki junior je projekt koji potiče zajednički rad i saradnju, tako da postoji mnogo načina da doprinesete.
*Pisci mogu pomoći u razvoju članaka.
*Pedagozi i djeca mogu sugerisati doradu stila kojim su članci pisani.
*Istraživači mogu provjeriti činjenice navedene u člancima.
----
0.8 Prijedlozi za nove knjige i knjige u začetku
''Lako je započeti. Samo kliknite i počnite pisati!''#Saturn
{| cellspacing=3
|colspan=2 |
0.5 Dobro došli na Wiki junior
Namjera ovog Projekta je da napravi seriju knjiga i članaka u koloru za djecu različitih uzrasta. Teme će biti one koje bi mogle interesovati mlađu populaciju, a način pisanja tekstova će biti jednostavniji, prilagođen uzrastu. Knjige i članci treba da budu bogato ilustrovani fotografijama, dijagramima i crtežima.
"Završene" knjige i tekstovi će biti obrađene i pripremljene za printanje u PDF formatu.
|-
| |
0.6 Dostupne knjige
# Wiki junior Sunčev sistem
| |
0.7 Kako pomoći
Wiki junior je projekt koji potiče zajednički rad i saradnju, tako da postoji mnogo načina da doprinesete.
*Pisci mogu pomoći u razvoju članaka.
*Pedagozi i djeca mogu sugerisati doradu stila kojim su članci pisani.
*Istraživači mogu provjeriti činjenice navedene u člancima.
----
0.8 Prijedlozi za nove knjige i knjige u začetku
''Lako je započeti. Samo kliknite i počnite pisati!''#Saturn
|-

Wiki junior


Wiki junior Sunčev sistem

Dok radite na ovom Projektu uvijek imajte na umu da je on namijenjen djeci. Koliko god da je bitno napisati članak isto tako je važno da ga djeca budu u stanju razumjeti. Autori bi se trebali koncentrisati na najbitnije i truditi da se služe jasnim razumljivim jezikom umjesto da posvećuju pažnju svakom detalju. Koristite tehničke detalje kada je to neophodno, ali uvijek radije upotrijebite jednostavne riječi umjesto onih složenih.
1 Najbitnija pitanja
Pitanja na koja je bitno odgovoiti u svakom članku su:
:: Za planete:
# Koliko je velika planeta?
# Kakva izgleda njena površina?
# Kako izgledaju njeni sateliti?
# Koliko traje dan na planeti?
# Koliko traje godina na planeti?
# Koliko bi nas jako gravitacija privlačila?
:: Za satelite (većih dimenzija):
# Koliko je potrebno za jedan obilazak oko planete ili Sunca?
# Od čega je napravljen?
# Po kome je dobio ime?
# Kako je otkriven?
2 Korisni linkovi
* -- Ovaj sajt je najviše namijenjen mlađima. Možete izabrati tekstove za određeni uzrast (osnovne škole, srednje škole). Jezik - engleski.
*Sunčev sistem na Wikipediji Jezik - bosanski.
* Jezik - srpski.
* Jezik - hrvatski/bosanski.
* Jezik - engleski.
* Jezik - engleski.
* Jezik - engleski.
* (ukljujući više-jezičke reference) Jezik - engleski.
* Jezik - engleski.
*Pacifičko astronomsko udruženje Jezik - engleski.
*, autor: Paul Schlyter Jezik - engleski.
* - Svemirska simulacija koja vam dopušta istraživanje Svemira u tri dimenzije. Jezik - engleski.
bg:Уикиджуниър Слънчева система
de:Wikijunior Sonnensystem
en:Wikijunior Solar System
es:Wikichicos/Sistema Solar
zh:Wikijunior:太阳系
fr:Wikijunior:Système solaire
fi:Wikijunior Aurinkokunta
it:Wikijunior Il sistema solare
nl:Wikijunior:Zonnestelsel
pl:Wikijunior:Układ_Słoneczny

Wiki junior Sunčev sistem


Wiki junior Sunčev sistem/Mjesec

Prethodni članak: Zemlja
Mjesec je Zemljin prirodni satelit. To znači da on kruži oko Zemlje isto onako kao što Zemlja kruži oko Sunca. Mjesec je, poslije Sunca, najveći objekat u Svemiru koji se vidi golim okom.
1 Koliko je Mjesec velik
Većina planeta u našem Sunčevom sistemu su mnogo veće od svojih mjeseci (satelita), ali naša planeta Zemlja nije mnogo veća od njenog Mjeseca. Prečnik Mjeseca je oko 3.500 kilometara, dok je prečnik Zemlje oko 12.600 kilometara. Znači Mjesec je oko tri puta manji od Zemlje (i to se lijepo vidi na slici desno), što i nije puno. Zbog ovoga ponekad Zemlju i Mjesec nazivaju dvojnim planetnim sistemom.
2 Kako izgleda površina Mjeseca
Mjesec nema atmosferu. Također nema ni tečne vode na površini. Danju je tu jako vruće, dok je noću jako hladno. Osobe koje posjete Mjesec trebaju posebna zaštitna odijela sa bocama iz kojih udišu zrak.
Mjesec ima i mnoge kratere na površini. Najveći od njih se zove Aitiken bazen - Južnog pola i širok je oko 2.500 kilometara.
Naučnici smatraju da su gotovo svi krateri na mjesecima ili planetama nastali udarima velikih stijena koje su iz Svemira padale na površinu. Pad tih stijena se zove udar.
Pretpostavlja se da bi u nekim dubokim kraterima na polovima Mjeseca moglo biti leda. Ovu pretpostavku svemirske agencije pokušavaju dokazati šaljući letjelice koje skeniraju (snimaju) te kratere.
Također na površini možemo vidjeti tamnije dijelove koji se zovu mora. To su veliki bazeni lave koja se ohladila jako davno. Područja koja nam se čine svjetlija su brda i visoravni.
3 Koliko je dug mjesečev dan
Mjesecu treba oko 27 zemaljskih dana da se jednom okrene oko svoje ose.
4 Koliko je duga mjesečeva godina
Mjesecu treba oko 27 dana da jedanput obiđe Zemlju. Zbog toga mi uvijek vidimo samo jednu stranu mjesečeve površine gledajući sa Zemlje. Tu stranu zovemo bliža strana (ili svjetla strana) Mjeseca. Suprotna strana se zove dalja strana (ili tamna strana) Mjeseca. Svemirska letjelica Luna 3 je 1959. godine slikala tamnu Mjesečevu stranu i tada su prvi put u historiji ljudi vidjeli kako ona izgleda.
5 Od čega je Mjesec napravljen
Površina Mjeseca je pokrivena kamenjem i prašinom. Njegov vanjski omotač se zove kora. Kora je debela od 70 do 100 kilometara. Tanja je ispod niskih ravnih oblasti kaja zovemo mora, a deblja ispod brežuljaka i brda. Zato se na Mjesečevoj bližoj strani nalazi više mora nego na daljoj strani. Na bližoj strani kora je tanja i lavi je bilo lakše da dospije iz mjesečeve unutrašnjosti do površine.
Naučnici misle da Mjesec u unutrašnjosti ima malo jezgro od čvrstog željeza. Ono je oko 300 kilometara široko. Pošto je jezgro u čvrstom stanju (za razliku od Zemljinog jezgra) Mjesec nema vlastito magnetno polje.
6 Koliko je jaka mjesečeva gravitacija
Da ste na Mjesecu on bi vas privlačio silom šest puta manjom nego Zemlja. To znači da ako težite 60 kilograma, na Mjesecu bi osjećali da imate samo deset kilograma (zato je astronautima koji su posjetili Mjesec bilo tako lako da sakupljaju njegovo kamenje i stijene).
7 Mjesečeva imena
Stara Grčka riječ za Mjesec je Mene. Također imamo i druga imena kao što su Selena i Luna. Selena je bila božica Mjeseca u mitologiji starih Grka, dok je Luna bila isto to ali u mitologiji starih Rimljana. Rimljani su također povezivali božicu Dijanu iz njihove mitologije sa Mjesecom.
8 Linkovi
* Mjesec na wikipediji - bosanski jezik
* 1. Astro.hr o Mjesecu - hrvatski jezik
* 2. Astro.hr o Mjesecu - hrvatski jezik
Sljedeći članak: Mars
de:Wikijunior Sonnensystem/ Mond
en:Wikijunior Solar System/Moon
zh:Wikijunior:太阳系/月球

Wiki junior Sunčev sistem


Wiki junior Sunčev sistem/Merkur

Prethodni članak: Sunce
Merkur je planeta koja je najbliža Suncu. To je planeta slična zemlji (kažemo terastrijalne planete), pošto je sačinjena od stijena i čvrstih materijala.
Do sada je svemirski brod po imenu Mariner 10 posjetio Merkur. Također letjelica Messenger je od 2011. do 2015. kružila oko planete i prikupljala podatke. Mnogo toga što znamo o planeti smo saznali zahvaljujući podacima ovih letjelica.
1 Koliko je Merkur velik
Prečnik Merkura je samo 4879 kilometara, što iznosi jednu polovinu prečnika Zemlje. Poslije Plutona Merkur je najmanja planeta u Sunčevom sistemu, ali za Pluton ionako kažemo da je patuljasta planeta.
Osim što je najmanji Merkur je i najbliži Suncu, a to nam otežava posmatranje Merkura bez teleskopa. Zato je najbolje vrijeme za posmatranje Merkura uveče kada Sunce tek zađe, ili ujutro malo prije izlaska Sunca.
2 Kako izgleda površina Merkura
Na površini Merkura posoje krateri, baš poput onih na Zemljinom Mjesecu. Najveći od njih se zove Caloris Basin. Širok je otprilike 1.300 kilometara. Nastao je kada je veliki asteroid pao na Merkur. Taj asteroid je vjerovano bio širi od 100 kilometara, ali udario je u površinu Merkura tako brzo i tako jako da je napravio krater mnogo većih dimenzija.
Na površini planete se nalaze i velike klisure koje nazivamo skarpe. Nastale su prije mnogo vremena, u doba dok se Merkur hladio. Dok se planeta hladila ujedno se i stiskala (sažimala - to je kao kada uzmete veliki komad hljeba i stišćete ga dok ne napravite mnogo manji komad od njega). Stiskanje Merkura je dovelo do toga da se površina nabora. Ovo naboravanje je napravilo sve te skarpe.
Postoji mogućnost da na Merkuru ima i leda, i to u oblastima na "vrhu" i "dnu" planete. Ove oblasti se zovu polovi (isto kao i na Zemlji), i tu ne dopire mnogo sunčevih zraka. Led se na njima ne bi otopio.
Tokom dana na Merkuru je jako vruće (preko 400°C) zbog toga što je on jako blizu Sunca. Međutim noću je tu jako hladno, pošto Merkur nema atmosfere koja bo čuvala toplinu prikupljenu tokom dana, i tako sva ta toplina ispari u Svemir.
3 Koliko je dug merkurov dan
Merkur se okreće oko svoje ose sporije od Zemlje (naučnici radije kažu rotira umjesto okreće oko svoje ose). Potrebno je cijelih 58 dana da bi Merkur jednom rotirao. Pošto se planeta okreće oko Sunca jako brzo, dan na Merkuru traje duže od 58 dana. Ako stojite na njegovoj površini i mjerite vrijeme od jednog izlaska Sunca, do drugog morali bi stajati i čekati punih 176 zemaljskih dana (skoro 6 mjeseci, a to na Zemlji traje 24 sata).
Ovako dugi dani i noći prouzrokuju visoke temperature tokom dana a niske tokom noći.
4 Koliko je duga merkurova godina
Merkur ima najkraću godinu u Sunčevom sistemu. Potrebno je oko 88 zemaljskih dana da planeta jednom obiđe oko Sunca.
Nekada se vjerovalo da su Merkurov dan i godina iste dužine, i da je jedna strana planete uvijek okrenuta prema Suncu, a druga uvijek okrenuta od Sunca. Da bi ovo bilo istina, rotacija Merkura i njegova godina bi morali trajati jednak broj dana. Međutim pažljivim posmatranjem saznalo se da je Merkurova rotacija nešto kraća od njegove godine. Zbog male razlike između brzine okretanja oko njegove ose i brzine okretanja oko Sunca dan na merkuru je skoro duplo duži od njegove godine.
5 Od čega je Merkur napravljen
Merkurovo jezgro se sastoji od željeza, koje je djelimično otopljeno (zbog velike temperature u jezgru). Ovo sve znamo zbog toga što planeta posjeduje magnetno polje (baš kao i Zemlja). Merkur sadrži više željeza u odnosu na svoju veličinu nego ijedna druga planeta u Sunčevom sistemu. Ostatak planete čini tanka kora sastavljena od posebne vrste stijena pod nazivom silikatne stijene. U blizini polova Merkura postoje krateri koji su u stalnoj sjeni i do njih ne dopire sunčeva toplina. Smatra se da neki od ovih kratera sadrže led. Najveći krater na Merkuru je Caloris Basin. Nastao je kada je kometa pogodila planetu pa su lava i otopljene stijene izbijeni iz središta mjesta udara. Okrugli unutrašnji zid ovog kratera je visok oko 2 kilometra.
6 Koliko je jaka merkurova gravitacija
Da ste na Merkuru on bi vas privlačio skoro tri puta manjom silom nego Zemlja. To znači da ako težite 60 kilograma, na Merkuru bi osjećali da imate samo 22,8 kilograma.
7 Kako je Merkur dobio ime
U Rimskoj mitologiji Merkur se nazivao glasnik bogova. Nosio je sandale koje su imale krila, i koje su mu omogućavale da putuje jako brzo. Ova planeta je nazvana po njemu zbog toga što se okreće oko Sunca brže od ijedne druge planete u Sunčevom sistemu. Merkur pređe gotovo 48 kilometara svake sekunde.
8 Linkovi
* Merkur na Wikipediji, jezik - bosanski
* Članak o letjelici Messenger, jezik - bosanski
* Astronomija.co.yu jezik - srpski
* Astro.hr jezik - hrvatski
Sljedeći članak: Venera
de:Wikijunior Sonnensystem/_Merkur
en:Wikijunior Solar System/Mercury
es:Wikichicos Sistema Solar/Mercurio
nl:Wikijunior:Zonnestelsel/Mercurius
pl:Wikijunior:Układ Słoneczny/Merkury
zh:Wikijunior:太阳系/水星

Wiki junior Sunčev sistem


Engleski za svakoga

Engleski jezik je najrasprostranjeniji jezik na svijetu. Veliki je broj zemalja u kojima je engleski službeni jezik. Također najveći broj stranica na internetu je na ovom jeziku. Brojni filmovi snimaju se svake godine, izdaju se knjige, objavljuju stručni članci i praktično ovaj jezik je postao gotovo nezaobilazan čak i u našem svakodnevnom životu.
Ovaj priručnik će pokušati pomoći onima koji se ranije nisu upuštali u učenje ovog jezika, kao i onima sa osnovnim znanjem istog, da nauče osnovne riječi i izraze koje im mogu pomoći da se sporazumiju u svakodnevnim situacijama. Priručnik neće poklanjati toliku pažnju gramatici i "pravom" učenju engleskog. Namjera mu je više da pomogne onima koji žele ili moraju za relativno kratko vrijeme savladati osnove jezika (toliko da će npr. sami moći otići u kupovini, snaći se na aerodromu ili izmijeniti nekoliko fraza sa osobama suprotnog pola).
1 Sadržaj
1.1 Osnove
# Alfabet i izgovor
# Brojevi
# Dani mjeseci i godine
# Porodica
# Dijelovi tijela
# Hrana i piće
# Boje
# Životinje i biljke
# Geografija

Engleski za svakoga


Blender 3D: Noob to Pro/3D Viewport prozor

''Next Page: Other Windows''''Previous Page: The Buttons Window''
Blender 3D Viewport prozor je mjesto gdje ćete provoditi najviše vremena. Blender 3D vam daje 100% kontrolu toga kako vidite vaše okruženje. Ovdje je nekoliko stvari koje možete naučiti o korištenju 3D Viewporta.
1 Rotiranje pogleda
Position the mouse pointer over the pink square in the middle of the 3D window.
* Hold down the MMB and drag the mouse from side to side and up and down.
* Hold ALT+LMB for the same effect (on some Window-managers on Linux this won't work, it'll only move the Window)
* To rotate so that "upwards" stays "upwards", use CTRL+ALT+SCROLL
''NOTE: if you have your own setting for the MMB in mouse configuration, you must reset this to use the MMB as a real Middle Mouse Button (no Doubleclick or something else). Otherwise you must use the alternate ALT+LMB for the same effect.''
It's a cube! Holding down the MMB is the quickest and easiest way to rotate your view and get a new perspective on things. Right now you're looking at the cube in what's known as Wireframe Mode. Pressing ZKEY (yes, on your keyboard, the Z key) will toggle back and forth between Wireframe Mode and Solid Mode. Pressing NUM5 will toggle between Orthographic and Perspective (perspective looks more natural). This does not affect how your final product will appear, only the way you see your scene while you're creating it.
As you move the view around, you will see that there are four objects in your 3D scene by default:
1) The Camera The camera location and rotation will determine what you will see at render time. To see in your 3D viewport what the camera will see, activate that window by holding the mouse cursor over it and press NUM0(remember 0KEY is different).
2) A Lamp A lamp is simply a light source. It will not be rendered, but the light it provides to the scene will be rendered.
3) A Cube This object will be rendered. The camera should be pointing at the cube so that you will see it at rendertime.
4) The 3D Cursor (works like an 'insertion point') This is not an object, but a tool for the artist to use to choose where to put new objects in the scene, much like the cursor when you're typing on a word processor (the 'insertion point').
Later you will learn more about how to use each of these.
''[NOTE: If you are using a keyboard which doesn't have a numpad, e.g. a laptop, see laptop commands below.]''
Holding the mouse over your 3D Viewport and pressing the NUM7, NUM1, and NUM3 buttons will bring you back to perfectly aligned top, front, and side views respectively. Pressing CTRL+NUM7, CTRL+NUM1, and CTRL+NUM3 will result in displaying the bottom, back, and ''other'' side views, respectively. Try each of these views, and watch the camera and light move around with respect to your new viewpoint (make sure your NUMLOCK is on. Otherwise, this will not work).
Similarly, holding the mouse over a viewport and pressing NUM2, NUM4, NUM6, and NUM8 will rotate the view down, left, right, and up respectively.
The object the viewport orbits around can be changed to a new object by first selecting it with the RMB and then pressing NUM. (the period key on the numpad) or NUM, (the comma key on the numpad) on some keyboard layouts.
Again, remember in Blender that there is a big difference between the number keys on your numberpad and the number keys along the top of the keyboard. For example, NUM7 refers to the number 7 on the numberpad, while 7KEY refers to the number 7 that's above the YKEY and UKEY on the standard US keyboard. If you accidentally pressed 1KEY, 3KEY, or 7KEY during this step and it appears that everything disappeared, you can fix this by pressing the `KEY (that's a single back-quote key, to the left of the 1KEY on a US or UK keyboard, usually on the same key as ~, not the single forward quote or apostrophe that is on the same key as the double quote).
If you use a notebook laptop try pressing 1KEY (it worked for me - `KEY didn't).
''[NOTE: the 1KEY through 0KEY and alt-1KEY through alt-0KEY switch layers. Hold shift to select more than one layer. `KEY selects all 20 layers. Layers will be covered later.]''
1.1 Za korisnike laptopa: num lock
As previously mentioned in this tutorial, recent laptops (some PC and all recent Mac) have a set of regular keys (from M in the lower left to 9 in the upper right) with additional markings corresponding to a regular numpad. This behavior can be toggled with F6 (or the key labelled ''num lock'', this may require pressing FN+numlock key) (FN+F11 on some Dells and Toshibas).
If nothing else works, or as an alternative, you can temporarily activate the numpad behavior by holding the FN key (lower left corner of the keyboard) and using the keys as a numpad until you release FN. This allows convenient use of the numpad camera controls without interfering with the normal use of that set of keys. Also you may pull down the User Preferences window, at the top (menu bar window), choose the "System and OpenGL" button, and click on "Emulate Numpad" to use the normal numbers as if they were the number keys on the pad (NUM0 == 0KEY at that point).
For simply rotating around the object, press both the right and left mouse button and drag.
If you envision using your laptop for this kind of work, or indeed any work involving numeric data inputting, it may be worth investing in a USB Numeric Keypad, as Blender uses the numeric keypad quite a bit. Prices range from between $15 to $20 for a basic keypad.
2 Panning the View
To pan the view, you have your choice of alternatives:
* SHIFT+MMB
* SHIFT+ALT+LMB
—and move your mouse. Alternatively, if you have a scroll wheel you can use SHIFT+Scroll to pan up and down and CTRL-scroll to pan left and right.
[You also have choice of keyboard alternatives:
CTRL+NUM:2,4,6,8
CTRL+NUM2 pans down; CTRL+NUM4 pans left; CTRL+NUM6 pans right; CTRL+NUM8 pans up.]
(i suggest learning panning with MMB, []edit by bjfire, please re-edit, reformat, and delete this().)
Panning is an important skill to master; try it now.
Note that you must press SHIFT ''before'' MMB, otherwise your view will rotate instead of panning.
Also note, that in Windows XP the simultanious pressing of SHIFT+ALT is used to switch the keyboard layout (for example QWERTZ becomes AZERTY and vice versa). So when you find your keyboard layout all messed up, press SHIFT+ALT again, until it fits.
It's recommended using SHIFT+MMB instead.
3 Zumiranje pogleda
Zooming in and out the view is also important. Again, Blender offers you several ways to do what you need to do:
* If your mouse has a scroll wheel, scroll it.
* CTRL+ALT+LMB and scroll up and down (not left or right)
* CTRL+MMB
* NUM+ and NUM-
Try these all out. Can you see this being useful?
4 Tip za profesionalce
* If you can, find a mouse with side buttons. Anything like Microsoft's Intellimouse, or Logitech's Mediaplay, that have back/forth buttons, will do. Map those buttons to the MMB. This makes camera control feel a LOT more intuitive (plus it frees up a finger).
5 Postavljanje 3D kursora
Click the LMB to the right of the cube, half-way between the edge of the window and the cube. The red and white circle (the 3D cursor) moves to where you clicked. Rotate again and notice that the 3D cursor marks a point in 3D space.
In any given rotational perspective, the set of possible 3D points where you can place the cursor is defined by the plane of your screen. If you're looking at the standard plane straight-on (meaning the standard plane is exactly parallel to your screen), you will place the cursor at the same height above or below the standard plane no matter where you click. Don't worry, you'll understand this point soon enough.
A more interesting experiment is to rotate the standard plane so the left end is farther away from you (and thus farther away from the plane of your screen) than the right. In this view, placing the cursor on the left will put it more toward the front of the plane, and placing it on the right will put it more toward the back.
Try the following exercise: put the 3D cursor inside the camera. Be sure to view the scene from different angles to make sure the cursor is in fact inside. Now put the cursor back inside the cube.
(I had trouble with this. Clicking the LMB on the camera ''selected'' it, instead of moving the 3D cursor. Exercise worked fine with the cube and the light though. Or was this to illustrate that the camera behaves differently to the other objects?)
If you're finding this difficult, try this: Press NUM7 to get to the top view and click on the position you want to place the 3D cursor at. This will set two of the axes of the cursor precisely (X and Y), but the Z could be above or below the point you want. To fix this, press NUM1 to get to another view, and click again on the position to place the cursor at. With these two clicks, Blender will have all the 3 coordinates of the cursor position and you will have placed it exactly.
(Reader:- I've discovered it helps a lot if you are in Object Mode and not in Edit Mode. I wrote the following before discovering this:- ''The problem with this exercise, for me, is that left clicking on the cube selects the cube instead of moving the 3d cursor. If I click on the cube outside of its central white cicle I can get the cursor to move there, but only to outside of this white circle, and even then this only works sometimes.)''
6 Dodavanje i brisanje objekata
Make sure you are in Object Mode. If not, press TAB. The tab key switches between the edit and object modes. A status bar at the top-right of the window will indicate the current mode by displaying 'Ob' or 'Ed' depending on the currently toggled mode.
Click RMB (Cmd+LMB on Mac) on the cube to be sure it's selected. Press the XKEY or DELKEY to delete it. A window will prompt you to erase object. Click "Erase Selected."
To add an object, press SPACE. A menu comes up which is called the Toolbox. Select Add → Mesh → Monkey. (or just Add → Monkey if you are in Edit mode)
A new object will be added, and you will be in what's known as Edit Mode. Press TAB to get out of Edit Mode, then CKEY to center the screen on the cursor (where the monkey appeared). Press ZKEY a couple of times, which toggles the 3D Viewport between drawing the monkey solid and drawing it wireframe. Zoom in and out for a closer look (scroll the MMB, NUM+, or ALT+CTRL+LMB).
''Next Page: Other Windows''''Previous Page: The Buttons Window''

Blender


Latinske izreke

Ovaj kratki priručnik namijenjen je tome da vas upozna sa značenjem nekih latinskih izreka koje se mogu "sresti"u svakodnevnom životu, književnosti, vijestima, filmovima, internet prostoru i slično. Ako ste nekada čuli frazu poput "Ignorantia nocet" i zapitali se "šta li im samo to znači" možda ovdje nađete odgovor.
Sadržaj:
#Uvod
#Izreke po abecednom redu
sr:Викикњиге:Полица са књигама за право

Latinske izreke


Latinske izreke/Uvod

Latinski je indoevropski jezik, prvobitno govoren u oblasti oko Rima, zvanoj Latium. Veliku je važnost zadobio kao formalni jezik Antičkog Rima.
Svi romanski jezici, među kojima naročito španski, francuski, portugalski, italijanski i rumunski, potekli su od latinskog, dok se mnoge riječi koje se zasnivaju na latinskom mogu naći i u drugim modernim jezicima poput engleskog.
Latinski alfabet, koji je izveden iz grčkog alfabeta, još uvijek je najšire korišćeni alfabet u svijetu. Smatra se da je 80 odsto naučnih engleskih izraza izvedeno iz latinskog (u velikoj mjeri putem francuskog). Pored toga, u Zapadnom svijetu je latinski jezik služio preko hiljadu godina kao lingua franca, tj. učeni jezik nauke i politike, da bi ga napokon u 18. vijeku zamijenio francuski, a krajem 19. vijeka engleski.
Crkveni latinski je i dalje jezik rimokatoličke crkve, pa prema tome i zvanični jezik Vatikana.
Danas je latinski jezik mrtav jezik u smislu da ne postoji osoba koja može reći da joj te to matrenji (prvi) jezik. Međutim on je još uvijek u širokoj upotrebi u naučnoj zajednici i nekim religijama. S obzirom na to ovdje vam dajemo listu nekih latinskih izreka s prevodom na bosanski jezik vezanih za pravo, medicinu, religiju, književnost i slično. Mnoge od njih ste nekada čuli a niste znali značenje, tako da ovdje imate priliku upoznati se s njima.
Sljedeći članak: Izreke po abecednom redu

Latinske izreke


Wiki junior Sunčev sistem/Uvod

Wiki junior projekt želi vam dobrodošlicu na stranice knjige za djecu "Sunčev sistem". S obzirom da je najveći broj predjela Zemlje istražen od strane čovjeka, Svemir je vjerovatno sljedeći korak i sljedeći izazov. Iako se objekti u našem Sunčevom sistemu čine kao sićušne tačkice kada ih gledamo sa Zemlje, ipak je jako bitno da što više saznamo o njima. To je potaklo mnoge stručnjake da vam poklone svoje znanje i slobodno vrijeme i predstave ovu knjigu.
Wikiknjige su jedan od projekata Wikimedija fondacije. Cilj tog projekta je stvaranje slobodnih i besplatnih knjiga, koje bi doprinijele slobodnom širenju znanja. Internet kao medij dopušta talentovanim osobama da daju svoj kreativan doprinos u onome što je cilj Wikimedija fondacije, a to je dostupnost svima cjelokupnog ljudskog znanja bez ograničenja.
Projekat Wikiknjiga je spona između tradicionalnog objavljivanja knjiga i sveukupne enciklopedije sutrašnjice. Jednostavno, čitanjem ove knjige i upoznavanjem drugih sa njom, vi ćete doprinijeti slobodnom širenju informacija na novi način. Hvala vam na tome i još jednom vam želimo dobrodošlicu.
1 Šta je na nebu
Šta se nalazi gore - na nebu? Tokom dana često možemo vidjeti oblake raznih oblika kako plove, kao i veliku loptu gasa koju zovemo Sunce. Ali tokom vedrih noći na nebu se vide mnoge druge stvari: Mjesec i mnogo, mnogo zvijezda. Šta su oni? Koliko ih ima? Koliko su veliki? Mogu li ih nekako dodirnuti? To su samo neka od pitanja koje je čovječanstvo postavljalo u prošlosti, i koje će postavljati ubuduće.
Ljudi su izmislili teleskope da bi bolje vidjeli planete i zvijezde. Zvijezde su ustvari velike lopte gasa. I planete podsjećaju na njih ako ih gledamo golim okom, ali ako ih posmatramo svaku noć tokom mjesec dana primijetićemo da se one kreću po nebu drugačije nego što to rade zvijezde. To je zato što kruže oko Sunca po svojim putanjama (orbitama) baš kao i Zemlja. Postoji osam glavnih planeta u našem Sunčevom sistemu: Merkur, Venera, Zemlja, Mars (prve četiri zovemo unutrašnje ili stjenovite planete), Jupiter, Saturn, Uran i Neptun (druge četiri zovemo vanjske planete a za njih kažemo i da su gasni divovi). Osim ovih osam većih postoji i veliki boj manjih tijela koje zovemo patuljaste planete (ali to im još uvijek nije zvanično ime). Najpoznatija od njih je Pluton kojeg su od 1930. do 2006. godine ubrajali među glavne planete, ali nakon otkrića dosta drugih tijela njegove veličine Pluton su proglasili za patuljastu planetu.
2 Kako mjerimo Sunčev sistem
Kada proučavamo Sunčev sistem često pokušavamo izmjeriti ono što vidimo. Mjerenje nam dopušta da poredimo različite objekte i odredimo njihove karakteristike (veličinu, boju i sl.), kretanje, kao i to kako utiču jedni na druge. Da bi podatke koje su sakupili razni naučnici širom svijeta mogli upoređivati morao je biti korišten jedinstven sistem mjerenja prihvaćen od svih. To je metrički sistem, koji se i koristi u najvećem dijelu svijeta. Prije nastanka metričkog sistema ljudi su koristili različite mjere. Tako ste na primjer mogli kupiti jednu oku brašna, jednu funtu šećera, jednu uncu zlata. To je u trgovanju pravilo veliku zbrku.
U ovoj knjizi, također, sve izmjerene vrijednosti će se izražavati u metričkim jedinicama. Ovaj sistem je inače prvi put upotrijebljen u Evropi u osamnaestom vijeku. Bilo je potrebno zamijeniti sve stare načine mjerenja, kao što je engleski sistem koji je koristio mjere poput stopa, inča, funti i stepeni Fahrenhajta, ili drugi sistemi koji su upotrebljavali lakat, pedalj i aršin za dužinu, te oku za težinu. Korištenje tog jedinstvenog sistema olakšalo je sporazumijevanje između ljudi koji su trgovali ili razmjenjivali informacije.
Mjere koje ćemo koristiti u knjizi su: mjera za dužinu, za masu, za temperaturu, i za vrijeme. Mjerom za dužinu će se određivati vrijednosti kao veličina planete ili udaljenost između planete i njenog mjeseca. Mjera za masu se može izraziti na način da nam kaže koliko bi težio određeni objekt ako bi se nalazio na Zemljinoj površini. Znači ako ste teški 30 kilograma, vaša masa je 30 kilograma. Ako bi otišli negdje gdje nema gravitacije ne biste uopće imali težinu, ali bi vaša masa iznosila 30 kilograma. Masa nam govori koliko ima "nečega" (atoma ili materije) unutar jednog tijela.
U metričkom sistemu dužina nečega se mjeri u metrima. Prosječna odrasla osoba je visoka nešto preko 1,7 metara. Ako poredimo mjeru za dužinu iz starog engleskog sistema, jedan metar je nešto duži od 3 stope i 3 inča. Metar u pisanju obično označavamo sa "m".
Za veće udaljenosti koristi se kilometar kao mjera. Kilometar je 1000 metara. Za kilometar se obično koristi skraćenica km.
Masa se obično mjeri u gramima. Pošto su grami dosta mala mjera za korištenje u svakodnevnim poslovima, ljudi se obično koriste pojmom kilogram, što je mjera za 1000 grama. Prosječan čovjek može naprimjer težiti oko 70 kilograma. Za kilogram se obično koristi skraćenica kg.
I na kraju temperaturu nečega mjerimo u stepenima celzijusa (naučnici koriste i stepene Kelvina kao mjeru). Prilikom pisanja ne moramo uvijek napisati stepen jer postoji oznaka za njega u obliku malog kruga postavljenog u desnom vrhu broja. Tako 25° označava dvadeset pet stepeni. Temperaturna skala postavljena u celzijusima koristi tačku smrzavanja i tačku ključanja vode kao bitne u mjerenju, tako da tačka smrzavanja vode iznosi 0° celzijusa, a tačka ključanja vode 100° celzijusa (ovo vrijedi za uslove koji vladaju na Zemljinoj površini u visini mora, a može se mijenjati ako smo na većoj visini ili ispod vode pod velikim pritiskom). Za celzijus se obično koristi skraćenica C.
3 Predstavljanje roditeljima i pedagozima
Solarni sistem je knjiga iz Wiki junior projekta napisana od strane grupe volontera i dostupna putem interneta za korištenje, printanje i distribuciju pod uslovima koje propisuje slobodna licenca. Ona je rezultat kooperacije između Beck Fondacije, Wikimedija Fondacije i dobrovoljaca, pisaca i urednika.
Pisci i urednici knjige vam zahvaljuju što koristite ovu knjigu. Učinite li je dostupnom mladoj populaciji čitalaca omogućićete ispunjenje cilja Wiki junior projekta, poticanje mladih ljudi na čitanje i usavršavanje.
Originaln tekst i grafika su dostupni na stranici a verzija za štampu može biti dostupna na više drugih mjesta u skladu sa pravilima licence.
Sljedeći članak Sunčev sistem
en:Wikijunior Solar System/Introduction
it:Wikijunior Il sistema solare/Introduzione

Wiki junior Sunčev sistem


Wiki junior Sunčev sistem/Zemlja

Prethodni članak: Venera
Zemlja je planeta na kojoj živimo. To je jedina planeta u Sunčevom sistemu na čijoj površini ima tekuće vode. Koliko znamo to je također i jedina planeta na kojoj ima života.
1 Koliko je Zemlja velika
Zemlja je široka gotovo 13.000 kilometara. To je najveća terastrijalna planeta u Sunčevom sistemu (sjećate li se da je terastrijalna planeta sačinjena od stijena i čvrstih materijala, baš poput Zemlje).
Zemlja je teška oko 5,973,700,000,000,000,000,000,000 kilograma. To je mnogo. Međutim to je i malo ako poredimo sa Jupiterom koji je težak kao 319 Zemalja, ili sa Suncem koje je teško kao 335.789 zemaljskih kugli. I ostale zvijezde su teške kao Sunce ili čak teže od njega.
2 Kako izgleda površina Zemlje
Površina Zemlje napravljena je od stijena. Veći dio te površine je pod vodom. Ono što je iznad vode su ostrva sačinjena od stijena. Najveće od tih ostrva zovemo kontinenti. Na Zemlji postoji sedam kontinenata i to: Evropa, Azija, Afrika, Sjeverna Amerika, Južna Amerika, Australija i Antarktik. Za razliku od kontinenata najveća vodena tijela na planeti zovemo okeani, i ima ih četiri: Tihi okean (koga nazivaju i Pacifik), Atlantski okean, Indijski okean i Arktički okean.
Zemljina površina (ustvari Zemljina kora) je sačinjena od velikih ploča. Te ploče su kao veliki dijelovi slagalice načinjeni od stijena. One se pomiču jako sporo i dok se kreću nose kontinente na sebi. Može se desiti da se te ploče naslone jedna na drugu, guraju jedna drugu ili čak da se jedna ploča svojom ivicom popne na ivicu druge ploče. Ako se desi da su ploče naslonjene jedna na drugu, a na mjestu gdje su spojene ima rupa, onda istopljene stijene mogu proći kroz te rupe sve do površine Zemlje i napraviti vulkane. Ako ploče guraju jedna drugu onda će se one naborati i napraviti planine. Ako rub jedne ploče prelazi preko ruba druge ploče na tom mjestu može doći do zemljotresa.
Zemlja ima mnogo tipova okruženja. Postoje hladna i zaleđena mjesta kao što je Antarktik. Postoje suhe i vruće pustinje kao Sahara u Africi, ili Dolina smrti u Sjevernoj Americi. Postoje hladne i suhe pustinje kao u Sibiru (u Aziji). Na kraju postoje mjesta gdje je toplo i ima puno vlage. Tu rastu tropske šume. Ovo su samo neka od okruženja koja možemo naći širom Zemlje.
3 Zašto ima života na Zemlji
Gdje god na našoj planeti tražimo, naći ćemo živa bića. Može se dogoditi da pomislimo "aha, e ovdje ne živi baš ništa", kao na pojedinim dijelovima Antarktika, ali čak i tu se može naći život, makar u obliku bakterija (jer one opstaju i tamo gdje je hladno ili vruće, i gdje je suho, tamno ili duboko).
Naučnici su zaključili da postoji život na Zemlji gdje god imamo makar malo vode. Znači u slučaju da pronađemo vodu na još nekom tijelu u Sunčevom sistemu moguće je da ćemo tu pronaći i neki oblik života. Čak i ako vode ne bi bilo u ostatku Sunčevog sistema, još uvijek nam je na raspolaganju cijeli svemir sa svojim galaksijama, zvijezdama i planetama u kojima možemo tražiti životne oblike.
Postoji i druga mogućnost. Svi dosadašnji oblici života s kojima su se ljudi sretali trebaju vodu. Međutim naučnici kažu da možda postoje i drugi oblici života, različiti od ovih na Zemlji, koji ne trebaju vodu za život. Ako i postoje, ljudi će trebati naučiti da ih prepoznaju.
4 Šta je sa našim Mjesecom
Zemlja ima jedan mjesec koji mi zovemo... Mjesec! Mjesec je nosio i druga imena, poput latinskog Luna (tako smo ga mogli razlikovati od mjeseci drugih planeta). Mjesec su također nazivali i Selena, što je grčka riječ za mjesec.
Nedavno su otkriveni i još neki drugi objekti za koje se čini da kruže oko Zemlje. Najveći od njih se zove Cruithne i jako je mali u usporedbi sa Mjesecom, širok je samo oko 5 kilometara. Okrećući se oko Sunca on se ujedno okreće i oko naše planete.
Jedna od tvrdnji naučnika (naučnici za tvrdnju kažu hipoteza) o nastanku Mjeseca kaže kako je nekada davno velika kometa udarila Zemlju, a udar je bio toliko jak da je otkinuo veliki komad Zemlje. Od tog komada i velikog broja manjih krhotina nastao je Mjesec.
5 Koliko je dug zemljin dan
Dan na Zemlji traje 24 sata. To uključuje i noć i dan. 24 sata su Zemlji potrebna da se jedanput okrene oko svoje ose. U vrijeme dok je jedna polovina Zemlje okrenuta Suncu (i na njoj je dan), druga polovina je okrenuta od Sunca (i na njoj je noć).
Okretanje Zemlje je razlog zbog kojega nam se čini da Sunce "izlazi" na istoku, a "zalazi" na zapadu. Iako nam izgleda da se Sunce pomjera iznad nas, to se ustvari Zemlja pomjera i okreće.
Razlog zbog kojeg ne osjećmo okretanje i pomjeranje Zemlje je njena veličina (ona je zaista ogromna u odnosu na veličinu ljudi).
6 Koliko je duga zemljina godina
Godina na Zemlji traje oko 365,25 dana. Toliko treba našoj planeti da jedanput obiđe oko Sunca. Pošto na Zemlji godinu računamo kao 365 dana, otprilike svake četvrte godine imamo prestupnu godinu, i ta prestupna godina ima 366 dana. Taj dodatni dan se dodaje mjesecu februaru, tako da te godine februar ima 29 dana.
7 Od čega je Zemlja napravljena
Kada je planeta načinjena od stijena (kao Zemlja) onda njenu površinu zovemo kora. Ispod Zemljine kore nalaze se vruće istopljene stijene. Te istopljene stijene izlaze na zemljinu površinu putem vulkana. Tada ih zovemo lava.
Ispod sloja istopljene stijene se nalazi Zemljino jezgro. Smatra se da je jezgro napravljeno od čvrstog željeza i nikla okruženog vrućim istopljenim željezom. Temperature i pritisak u jezgru su ogromni.
Zemljina kora je veoma tanka ako je poredimo s debljinom ostalih slojeva u unutrašnjosti planete. Ali za ljude je ona strašno debela. Niko nikada još nije uspio izbušiti dovoljno duboku rupu da bi došao do kraja Zemljine kore. Čak i najdublja iskopavanja koja se provode kod istraživanja ruda ostaju daleko od toga da prođu kroz cijelu Zemljinu koru.
8 Koliko je jaka zemljina gravitacija
Korištenjem vage lako je odrediti našu težinu na Zemlji. Težinu imamo zato što nas zemljina gravitacija vuče prema centru planete. U normalnom slučaju to znači da ako stojimo na podu imamo osjećaj kako nas on "vuče" prema sebi, što je proizvod gravitacije.
Imamo nekoliko tipova vaga:
1. Vaga koja upoređuje mase (težine) 2 predmeta. Postavimo predmet na jedan tas (posudu) vage, a na drugi tas postavimo drugi predmet (obično teg kome je odranije izmjerena masa). Ta dva tasa vage su okačena na krajeve jedne šipke koja će stajati ravno ako su težine na tasovima jednake, kao na slici lijevo. Ako je npr. težina na lijevom tasu veća nego na desnom šipka koja drži tasove će se nagnuti na lijevu stranu.
2. Drugi tip vage koji se obično koristi možemo često vidjeti u našim kuhinjama. To je vaga iz dva dijela. Prvi dio je opruga a za nju je zakačen drugi dio - kuka (ili tas). Na tu kuku okačimo teret (ili ga stavimo na tas) i potom on povlači oprugu koja se razvlači, te nam pokazuje koliko je teret težak. Takav tip vage je obično podešen da pokazuje kilograme (do 10 kilograma) i nije toliko precizan.
3. Postoje i vage sa elektronskim displejem koje se koriste u većim prodavnicama i dosta su precizne. To je treći tip vage.
Pažnja: Gravitacija donekle varira zavisno od mjesta na kojem se mjerite, tako da će drugi i treći tip vage pokazati različitu težinu ako se mjerite na morskoj obali i ako se mjerite na visokoj planini. Međutim u praksi ta je razlika suviše mala da bi se na nju obraćala pažnja. Pošto prvi tip vage radi na različitom principu od ostala dva, on će uvijek pokazati jednaku, tačnu masu. Pokazaće tačnu masu čak i na Mjesecu, gdje je gravitacija dosta manja nego na Zemlji.
Jeste li znali? Sir Isaac Newton (Isak Njutn) je bio prva osoba koja je shvatila da je sila koja nas vuče prema podu ista ona sila koja tjera planete da se okreću oko Sunca. Postoji priča da je došao na tu ideju razmišljajući o tome kako i zašto jabuka pada sa stabla na Zemlju.
Gravitacija je vrlo važna sila. Drži nas prikovane uz pod i ne da nam da odlebdimo sa Zemlje, a isto tako tjera Mjesec da se okreće oko Zemlje, Zemlju da se okreće oko Sunca, a Sunce da se okreće oko centra naše galaksije po imenu Mliječni put. Gravitacija čini da zvijezde i planete dobiju okrugli oblik. Ustvari bez gravitacije ne bi ni bilo Sunca, Mjeseca ili Zemlje, zato što bi materijal od kojeg su oni napravljeni lebdio razasut po Svemiru.
9 Kako je Zemlja dobila ime
Riječ zemlja koristimo i za našu planetu i za tlo po kojem hodamo. U ranija doba korištena su i druga imena kao Geja i Tellus. Geja je bio naziv za božicu iz grčke mitologije (i znači Majka Zemlja). Tllus je opet ime za istu božicu ali u rimskoj mitologiji.
Sljedeći članak: Mjesec

Wiki junior Sunčev sistem


Osnove Španskog jezika

Španski je Iberijski rimski jezik, i treći jezik po broju onih koji ga upotrebljavaju u svijetu. Španski je materni jezik za 352 miliona ljudi, a zajedno sa ljudima kojim je dodatni strani jezik, španski govore otprilike 417 miliona ljudi (prema procjenama iz 1999. godine). Većina ljudi koji govore španski su iz Centralne i Južne Amerike. Prema posljednjim istraživanjima, ovaj jezik ima najveću stopu rasta broja onih koji ga koriste i smatra se da će u dogledno vrijeme prestići i engleski jezik.
Ovaj priručnik će pokušati pomoći onima koji se ranije nisu upuštali u učenje ovog jezika, kao i onima sa osnovnim znanjem istog, da nauče osnovne riječi i izraze koje im mogu pomoći da se sporazumiju u svakodnevnim situacijama. Priručnik neće poklanjati toliku pažnju gramatici i "pravom" učenju španskog jezika. Namjera mu je više da pomogne onima koji žele ili moraju za relativno kratko vrijeme savladati osnove jezika (toliko da će npr. sami moći otići u kupovini, snaći se na aerodromu ili izmijeniti nekoliko fraza sa osobama suprotnog pola).
1 Sadržaj
1.1 Osnove
# Alfabet i izgovor
# Brojevi
# Sati dani i mjeseci
# Porodica
# Dijelovi tijela
# Hrana i piće
# Boje
# Životinje i biljke
# Geografija

Osnove Španskog jezika


Wiki junior Sunčev sistem/Mars

Prethodni članak: Mjesec
Mars je četvrti planet od Sunca. On je "terastrijalna planeta", što znači da je formirana na sličan način kao i naša Zemlja, te da je napravljena od stijena.
1 Koliko je velik Mars
Mars je druga najmanja planeta od osam glavnih planeta u Sunčevom sistemu. Jedino je Merkur manji od njega. Širok je oko 7.000 km; svega oko polovinu širine Zemlje. Njegova zapremina iznosi oko 15% Zemljine zapremine. Pošto je veći dio Zemlje pokriven vodom, ukupna površina kopna na Marsu je gotovo jednaka onoj na Zemlji.
2 Kako izgleda površina Marsa
Površina Marsa podsjeća na pustinje na Zemlji, veoma je suho i puno prašine, ali je također i veoma hladno. Tu ima i mnogo stijena i pješčanih dina od jako sitne prašine i pijeska. Mnogobrojni krateri obilježavaju površinu, ali ipak ih nema toliko mnogo kao na Mjesecu.
Jedan krater po imenu Hellas Planitia je zaista ogroman. Površina mu je kao polovina kontinentalnih Sjedinjenih Američkih Država. Južna polovina planete ima više kratera nego sjeverna. Jug također ima veću nadmorsku visinu.
Postoji oblast na Marsu po imenu Tharsis Bulge, u kojoj se nalaze četiri velika vulkana. Ovi vulkani nisu imali erupcije već milionima godina. Najveći vulkan se zove Olympus Mons. Visok je 27 km što ga čini najvišom planinom u Sunčevom sistemu, mnogo višom nego što je to Mount Everest (najviši vrh na Zemlji). Prečnik mu je oko 625 km. Mars također ima i veliki kanjon po imenu Valles Marineris. Mnogo je veći nego Veliki kanjon u SAD-u. Dužina mu je oko 4.000 km, širina oko 200 km i dubina oko 7 km. Nučnici misle da se u vrijeme nastanka Tharsis Bulge površina Marsa raspukla formirajući Valles Marineris.
Kao i Zemlja, Mars ima ledene kape na polovima. One su napravljene od leda i smrznutog ugljen dioksida. Za vrijeme marsovske zime, južna kapa raste kako se karbon dioksid iz atmosfere zamrzava. Južna kapa se ponovo smanjuje za vrijeme marsovskih ljeta.
Na nekim područjima postoje suhi kanali i korita koji izgledaju kao da ih je napravila tekuća voda. Vjeruje se da je prije mnogo vremena na marsovoj površini bilo tekuće vode. Sada je sva voda zamrznuta i nalazi se ispod površine.
Mars ima i atmosferu koja je veoma tanka. U njoj ima mnogo više ugljen-dioksida nego kisika (kisik je gas koji koristimo prilikom disanja, a kada izdišemo izbacujemo ugljen-dioksid). Znači ako bi posjetili Mars bio bi nam potreban skafander sa bocama kisika. Ipak, ova tanka atmosfera donekle štiti površinu od malih meteorita.
Kada se Mars približi Suncu njegova atmosfera se može ispuniti pješčanim olujama. Neke od tih oluja su džinovske; mogu pokriti cijelu planetu oblacima prašine. Pješčane oluje na Marsu mogu trajati stotine dana a vjetrovi dostizati brzine od 200 km na sat. Ovakve velike oluje naučnici posmatraju teleskopima sa Zemlje.
3 Koliko su dugi marsov dan i godina
Dan na Zemlji je samo 39 minuta i 35 sekundi kraći nego dan na Marsu (dužina 1,026 zemaljskog dana). Godina na Marsu je duga gotovo kao dvije Zemaljske godine (687 zemaljskih dana).
Slično kao i na Zemlji nagib marsove ose u odnosu na Sunce je različit u različito doba godine. Ova razlika u nagibu omogućava godišnja doba poput onih na Zemlji. Jedina razlika je u tome što godišnja doba na Marsu traju gotovo dvostruko duže nego ona na Zemlji.
4 Od čega je Mars napravljen
Vanjski omotač, stjenovita površina Marsa se zove kora. Najveći dio kore je napravljen od bazaltnih stijena, tip stijene koja nastaje prilikom hlađenja lave.
Kao i na Zemlji, na Marsu se ispod kore nalazi još jedan debeli sloj stijena. Taj drugi sloj je mnogo topliji nego kora, a stijene u njemu su djelimično istopljene. Ipak, pošto je marsova kora veoma debela te istopljene stijene i lava iz drugog sloja ne mogu izlaziti na površinu. Na Marsu ima i vulkana, ali oni nisu više aktivni.
U središtu planete je jezgro napravljeno od željeza i nikla. Da su Zemlja i Mars iste veličine marsovo jezgro bilo bi manje od zemljinog. Znači Mars je najvećim dijelom napravljen od stijena. Pošto su stijene lakše nego metali iz jezgra, Mars ima manju gustoću nego Zemlja.
5 Koliko je jaka marsova gravitacija
Da ste na Marsu, on bi vas privlačio silom jakom kao dvije petine sile kojom vas privlači Zemlja. Na Marsu mogli biste podići gotovo tri puta teže predmete nego što to možete uraditi na Zemlji. Također mogli biste skočiti skoro tri puta više, i bilo bi vam potrebno mnogo više vremena da doskočite na tlo.
Čak i ako se čini da biste na Marsu postali jaki poput likova iz crtanih stripova i video igrica, ipak biste i na Marsu morali voditi računa o masi. Veliki objekti u pokretu bi vas mogli zdrobiti isto kao oni na Zemlji, u slučaju da im se nađete na putu, a metak iz pištolja bi napravio isto toliko štete kao na našoj planeti. Vozilo koje bi se kretalo površinom Marsa imalo bi iste probleme sa zaustavljanjem kao i na Zemlji, ali interesantno je da zbog manje gravitacione sile tlo ne bi tako čvrsto "držalo" vozila, te bi to moglo praviti dodatne teškoće kod zaustavljanja u slučaju da vozite brzo.
6 Kako je Mars dobio ime
U Rimskoj mitologiji Mars se nazivao bog rata i poljoprivrede. Planeta je dobila takvo ime zbog svoje crvene boje, boje koja podsjeća na krv.
Sljedeći članak: Asteroidni pojas
de:Wikijunior Sonnensystem/ Mars
en:Wikijunior:Solar System/Mars
es:Wikichicos/Sistema_Solar/Marte
nl:Wikijunior:Zonnestelsel/Mars
pl:Wikijunior:Układ_Słoneczny/Mars
fi:Wikijunior_Aurinkokunta/Mars
zh:Wikijunior:太阳系/火星

Wiki junior Sunčev sistem


Ekonomija

Ekonomija
*Uvod
*Temeljni problemi ekonomske organizacije
*Tržišta i država u modernoj privredi
*Temeljni elementi ponude i potražnje
*Potražnja i ponašanje potrošaća
*Proizvodnja i organizacija preduzeća
*Analiza troškova
*Granični prihod i monopol
*Oligopol i monopolistička konkurencija
*Nadnice i tržište rada
*Sindikati i kolektivno pregovaranje
*Zemlja, prirodni resursi i kapital
*Država i privreda
*Oporezivanje i rashodi
*Raspodjela dohotka i borba protiv siromaštva
*Promjene na tržištu

Društvene nauke


Wiki junior Sunčev sistem/Venera

Prethodni članak: Merkur
Venera je druga najbliža planeta Suncu. Ona je "terastrijalna planeta", što znači da je formirana na sličan način kao i naša Zemlja, te da je napravljena od stijena.
1 Koliko je Venera velika
Venera je gotovo iste veličine kao Zemlja. Ovo je jedan od razloga zbog kojeg Veneru često nazivaju Zemljinom blizankom. Prečnik Venere je oko 12.100 km.
2 Kako izgleda površina Venere
Površina Venere se veoma razlikuje od površine Zemlje. Tu je veoma suho i toplo, dovoljno toplo da olovo bude u tečnom stanju. Također, na površini je ogroman atmosferski pritisak. Isti pritisak kao da se nalazimo oko 1 km ispod površine mora na Zemlji.
Na Veneri imamo formirane kanale koji liče na korita rijeka. Naučnici misle da su se ovi kanali formirali od vulkanske lave. Tek izbačena lava teče površinom kao voda i dok se hladi kreira kanale. Interesantno je da jedino Venera u Sunčevom sistemu ima neobične vulkane po imenu "arachnoidi", koji se razlikuju od ostalih vulkana. Ne zna se tačno kako su se formirali ovakvi vulkani. Venera također ima i "obične" vulkane, poput onih na Zemlji.
Dijelovi površine Venere su sastavljeni od velikih oblasti koje podsjećaju na kontinente na Zemlji. Najveća od ovih oblasti se zove Ishtar Terra. Otkriveni su i veliki bazeni (udubine) poput onih na Zemlji, osim što u njima nema vode. Oblici poput planinskih lanaca i meteorskih kratera se također nalaze na površini Venere. Jedna od njenih najvećih planina po imenu Maxwell je za 11 km viša od Mont Everesta, najviše planine na Zemlji.
3 Koliko je dug Venerin dan
Venera se okreće oko svoje ose sporije i od Merkura. Potrebno je cijelih 243 dana da Venera jedanput rotira. Također, Venera rotira u obrnutom smjeru od svih ostalih planeta u Sunčevom sistemu. Jedan venerin dan, od jednog izlaska Sunca, do drugog, traje oko 117 zemaljskih dana.
4 Koliko je duga Venerina godina
Venerina godina traje oko 225 zemaljskih dana. To je manje vremena nego što je potrebno da se Venera okrene oko svoje ose, a iznosi i malo manje od dva Venerina dana.
5 Od čega je Venera napravljena
Površina Venere, odnosno njena kora, pokrivena je stijenama. Jezgro Venere je napravljeno od nikla i željeza. Atmosfera oko planete je veoma gusta a sačinjena je od ugljen-dioksida, azota i otrovnih gasova koji koji prave visok pritisak na površini i ne dozvoljavaju sunčevoj toplini da "pobjegne" u Svemir.
6 Koliko je jaka Venerina gravitacija
Da ste na Veneri ona bi vas privlačla gotovo jednakom silom kao što to čini Zemlja. Atmosferski pritisak na površini Venere je oko 90 puta veći nego normalan pritisak na nivou mora na Zemlji.
7 Kako je Venera dobila ime
U Rimskoj mitologiji Venera se nazivala boginja ljubavi. Nekada je možemo vidjeti kako sija na nebu malo prije svitanja ili neposredno nakon zalaska Sunca. Zbog toga su neki narodi, poput Asteka i Grka, dali Veneri dva imena - jedno za jutro i drugo za veče.
Pošto su Venera i Zemlja skoro iste veličine, naučnici ih zovu planetama sestrama. Dugo vremena u prošlosti naučnici su vjerovali da na Veneri ima biljaka, životinja pa čak i ljudi. Kako god, pošto je na Veneri tako vruće sada znamo da je nemoguće da bilo što može živjeti na toj planeti.
8 Linkovi i reference
************* 1998-2005**Dickinson, Terrence. The Universe and Beyond . Firefly Books ISBN 1552093611
Sljedeći članak: Zemlja
de:Wikijunior Sonnensystem/_Venus
en:Wikijunior:Solar System/Venus
es:Wikichicos/Sistema_Solar/Venus
it:Wikijunior_Il_sistema_solare/Venere
nl:Wikijunior:Zonnestelsel/Venus
pl:Wikijunior:Układ_Słoneczny/Wenus
zh:Wikijunior:太阳系/金星

Wiki junior Sunčev sistem


Wiki junior Sunčev sistem/Mars/Fobos

1 Koliko je velik Fobos
Fobos je ustvari dosta mali ako ga usporedimo s većinom drugih mjeseci u Sunčevom sistemu. On nije okrugao sferičan objekt, već je nepravilnog oblika, pa njegov izgled upoređuju sa običnim krompirom. Na najdužem dijelu je prečnika oko 26 km, a na najužem je prečnika oko 18 km. Dakle to je poput veličine nekog većeg grada na Zemlji.
2 Kako izgleda površina Fobosa
Najvjerovatnije je da površina Fobosa izgleda kao površina našeg Mjeseca, osim što su neke od površinkih pojava prekomjerne.Baš kao ni Mjesec ni Fobos nema atmosfere. Osim toga kao što je jedna mjesečeva strana uvijek okrenuta Zemlji, tako je i jedna strana Fobosa uvijek okrenuta prema Marsu (kaže se da je "plimno zaključan").
Jedna velika razlika koju bi sigurno primijetili je to da na Fobosu gotovo uopće nema gravitacije. Na Fobosu bi se moglo desiti da skočite i snaga vašeg odraza bi bila dovoljna da vas pošlje u orbitu oko ovog mjeseca. Gravitacija iznosi samo oko 1/1000 Zemljine (jedan hiljaditi dio). Ovo također doprinosi tome da su uzvišenja (planine) na Fobosu veoma velike u odnosu na veličinu samog mjeseca. Na zemljinom Mjesecu bi se takve planine zbog veće mjesečeve gravitacije urušile (odnosno gravitacija bi ih povlačila prema dole dok se ne bi srušile).
Jedno od najznačajnijih površinskih obilježja Fobosa je džinovski krater po imenu Stickney. Udar koji je prouzrokovao ovaj krater imao je značajan efekt na formiranje i strukturu samog mjeseca, tako da su linije i brazde koje možemo vidjeti na Fobosovoj površini formirane kao rezultat ovog udara.
Da stojite na Fobosu, Mars bi bio ogromna pojava na nebu, nekada bi zauzimao čak 1/4 vidljive površine.
3 Koliko je dug fobosov dan
Dan na Fobosu traje koliko i njegova orbita (kruženje) oko Marsa zato što je "plimno zaključan"). To iznosi oko 7 sati i 40 minuta (zemaljskog vremena).
4 Koliko je duga fobosova godina
Fobos je veoma blizu površine Marsa. Već smo rekli da Fobos kruži u orbiti oko Marsa bliže nego što ijedan drugi mjesec u Sunčevom sistemu kruži oko svoje planete. Vrijeme da fobos obiđe jedanput oko Marsa je oko 7 sati i 40 minuta (dakle koliko traje i njegov dan). Ovo bi moglo biti veoma interesantno za nekoga ko je na površini Marsa, da posmatra kako Fobos "izlazi" na zapadu, a potom prelazi preko neba da bi "zašao" na istoku, i nebom se kreće mnogo brže nego Sunce.
5 Da li Fobos izaziva pomračenja Sunca na Marsu
Baš kao što to radi Mjesec na Zemlji, tako i Fobos izaziva pomračenja Sunca na Marsu. Ovaj događaj, koji se još naziva tranzit, proizvodi mnoge od efekata koje proizvodi pomračenje na Zemlji. Da se nalazite na Marsu i posmatrate takvo pomračenje primijetili biste da ono izaziva sumrak, ali ne uspijeva u potpunosti zakloniti Sunce, kao što to Mjesec čini posmatraču sa Zemlje. Takođe, pošto je kruženje Fobosa oko Marsa tako brzo, pomračenje traje svega nekoliko sekundi, u usporedbi sa nekoliko minuta koliko traje na Zemlji.
Pošto je Fobos toliko blizu Marsu, pomračenje posmatrano s mjesta u blizini marsovog ekvatora je mnogo vidljivije nego posmatrano s mjesta koje je udaljeno od ekvatora, zbog toga što je Fobos ustvari malo bliži posmatraču s ekvatora.
6 Hoće li ljudi posjetiti Fobos u budućnosti
Pošto je Fobos tako blizu Marsu, a i zbog njegove niske gravitacije, Foos bi mogao biti mjesto na koje bi se transportovali ljudi i robe na putu sa Zemlje na Mars ili na putu s Marsa na Zemlju, nešto poput svemirske stanice u orbiti. Vjerovatno je da bi astronauti koji idu na Mars posjetili i Fobos. Osim toga na Fobosu ima vodenog leda, kojeg bi astronauti mogli koristiti da dobiju vodu ili vazduh.
Ipak moramo napomenuti da je Fobos osuđen svijet. Za oko 50 miliona godina on neće postojati. Svake godine on se kružeći oko Marsa približi toj planeti za oko dva metra, i na kraju će zbog uticaja marsove gravitacije pasti na Mars, ili se prije toga raspasti na manje komade formirajući prsten oko Marsa.
7 Kako je Fobos dobio ime
U mitologiji Fobos je bio sin Marsa, koji je predstavljao boga straha i užasa (Phobos i Deimos). Ujedno je Fobos bio jedan od marsovih sluga.
8 Kako je Fobos otkriven
Asaph Hall je bio astronom u Mornaričkoj opservatoriji SAD (United States Naval Observatory), gdje je proučavao planete i objekte Sunčevog sistema. Godine 1877. otkrio je i Fobos i Deimos, i utvrdio je da su to marsovi mjeseci. Ime Fobos predložio je Henry Madan, a zasnovao ga je na knjizo Ilijada, klasičnoj knjizi grčke mitologije (koju je napisao Homer).
de:Wikijunior Sonnensystem/ Mars/ Phobos
en:Wikijunior:Solar System/Mars/Phobos

Wiki junior Sunčev sistem


Wiki junior Sunčev sistem/Sunčev sistem

Prethodni članak: Uvod
Da li ste se ikada zapitali o stvarima na nebu - Suncu, Mjesecu, zvijezdama? Ljudi gledaju nebo već dugo vremena, pokušavajući da otkriju čega to ima gore. Svaki dan pronalazimo nove načine na koje možemo naučiti više o svemiru.
Planete su velike kugle sačinjene od stijena ili gasova koje se okreću oko zvijezda. Mi živimo na planeti po imenu Zemlja, a ona se okreće oko zvijezde zvane Sunce. Ima najmanje još sedam glavnih planeta koje se okreću oko Sunca, kao i veliki broj objekata ne toliko velikih kao planete. Sve zajedno, Sunce, planete i ostali objekti čine jedan sistem. Naš sistem se zove Sunčev sistem.
Nekada davno, ljudi nisu shvatali da se svi objekti Sunčevog sistema okreću oko Sunca. Mislili su da se sve okreće oko Zemlje, uključujući i Sunce. Ovo se činilo razumnim, s obzirom da uopće ne osjećamo kako se Zemlja kreće, zar ne.
Prije oko 500 godina čovjek imena Kopernik (Copernicus) sugerisao je da se planete okreću oko sunca. Zatim je 100 godina poslije Kopernika naučnik po imenu Galileo počeo posmatrati nebo pomoću novog izuma, teleskopa. Galileo je počeo dokazivati kako je veoma vjerovatno da se planete ipak okreću oko Sunca, baš kao što je tvrdio Kopernik. Uskoro je sve više i više ljudi počelo koristiti teleskope i istraživati nebo. Počeli su učiti kako se planete i ostali objekti u Sunčevom sistemu kreću.
U današnje doba ljudi šalju rakete da istraže svemir. Astronauti putuju oko Zemlje, a neki od njih su se i spustili na Mjesec. Robotske letjelice mogu ići na druge planete i praviti fotografije. Sada otkrivamo i vidimo stvari o kojima su Kopernik i Galileo mogli samo sanjati.
Danas možemo koristiti veoma velike teleskope da vidimo šta se dešava na drugim zvijezdama. Upoređujemo slike različitih udaljenih zvijezda sa slikama Sunca. Također proučavamo slike drugih planeta da naučimo više o Zemlji. Koristimo ono što smo naučili o Sunčevom sistemu da bi napravili pretpostavku kako je on stvoren. Možemo također pretpostaviti šta bi se moglo desiti u budućnosti.
1 Šta je Sunčev sistem
U centru našeg Sunčevog sistema je Sunce. To je zvijezda, kao i milioni ostalih zvijezda na nebu. Druge zvijezde su veoma, veoma daleko od nas, pa zato izgledaju tako male. Sunce je važno za nas zato što nam daje toplinu i energiju koje omogućavaju život. Život na Zemlji uopće ne bi mogao postojati bez Sunca.
Ostali objekti u Sunčevom sistemu putuju oko sunca. Planete su najveće od svih ovih objekata. Svaka planeta ima nešto zajedničko sa Zemljom, ali također svaka planeta ima još više toga što je različito u odnosu na Zemlju.
Mnoge planete imaju svoje mjesece (satelite). Mjeseci se kreću oko planete, baš kao što se planete kreću oko sunca (kretanje jednog objekta oko drugog se naziva orbita). Merkur uopće nema mjesec. Zemlja ima jedan. Jupiter ima 63 mjeseca koja su otkrivena do sada.
Planete najbliže suncu se nazivaju unutrašnje planete. To su Merkur, Venera, Zemlja i Mars. Poslije njih je veliki prsten asteroida, komada stijena mnogo manjih od planeta. Ovaj prsten se zove Asteroidni pojas. Poslije Asteroidnog pojasa se nalazi patuljasta planeta po imenu Ceres. Zatim slijede vanjske planete: Jupiter, Saturn, Uran i Neptun. Još dalje su dvije patuljaste planete, Pluton i Eris.
Iza Neptunove orbite nalazi se još jedan veliki prsten objekata sličnih asteroidima, zvani Kuiperov pojas. Ime je dobio po prezimenu naučnika koji je prvi pisao o njemu. Većinu objekata u Kuiperovom pojasu je jako teško vidjeti kroz teleskope.
Poslije Kuiperovog pojasa slijedi Oortov oblak. Naučnici misle da većina kometa koje prolaze kroz Sunčev istem dolazi odatle. On je jako daleko, mnogo puta dalje od Sunca nego Pluton (preko hiljadu puta). Oortov oblak se praktično nalazi blizu same granice onoga što zovemo Sunčevim sistemom (i da i on je dobio ime po prezimenu naučnika koji je prvi pisao o njemu).
Između svih ovih stvari nalazi se prašina. Čestice prašine su jako udaljene jedna od druge, ali one sijaju na sunčevoj svjetlosti. Prije zore (u septembru ili oktobru) možemo vidjeti taj odsjaj na istoku. To zovemo zodijački žar.
Kada komadi svemirske prašine pogode Zemljinu atmosferu, oni sagorijevaju. Ako su to veći komadi njihovo sagorijevanje se bolje vidi sa Zemlje i to nazivamo meteorima.
Sunce izbacuje gasove sa svoje površine u Svemir, što nazivamo Sunčev vjetar. Ovi gasovi putuju pored planeta sve do granice Sunčevog sistema. Granica gdje se Sunčev vjetar sreće sa vjetrovima ostalih zvijezda se zove heliopauza. Ona je oko 100 puta dalja od sunca nego Zemlja. Poslije nje je uglavnom prazan prostor. Najbliža zvijezda nama je oko 1000 puta udaljenija od veličine kompletnog Sunčevog sistema. Svemir je zaista ogroman prostor.
1.1 Šta drži sve to zajedno
Zašto se sve planete okreću oko Sunca? Zašto se mjeseci okreću oko planeta? Zašto sunce ne otplovi i ostavi planete same? Odgovor na sva ova pitanja je povezan s gravitacijom. Gravitacija je sila povezana s masom. Ona drži stvari zajedno.
Mi ne osjećamo gravitaciono privlačenje Sunca zbog toga što ono osim nas privlači i Zemlju. Ipak sunčeva gravitacija je dovoljno jaka da zadrži Zemlju u svojoj "blizini". To je kao da su povezani nevidljivim strunama. Na identičan način mjeseci orbitiraju oko planeta, svi su oni povezani silom gravitacije. Ni Sunce ne stoji na jednom "mjestu" u Svemiru. Cijeli Sunčev sistem kruži oko centra naše galaksije (Mliječnog puta). Znači svi ti objekti se drže zajedno zahvaljujući gravitaciji.
1.2 Nešto o masi
Sve je napravljeno od materije. Težinu materije zovemo masa. Dvije banane imaju dvostruko veću masu nego jedna banana. Što neki objekt ima veću masu više ga privlači gravitacija drugih objekata, a i on više privlači druge objekte. Mi ne osjećamo privlačenje banane zato što nas ona privlači mnogo, mnogo manjom silom nego Zemlja. Ako stojite na zemlji i ispustite bananu zemljina gravitacija će je privući i ona će pasti na zemlju. Ako bi imali snage da bananu bacimo u zrak dovoljno jako i pod pravim uglom ona bi se mogla dovoljno udaljiti od Zemlje da je gravitacija privlači jako malo. Mogla bi dospjeti u zemljinu orbitu, baš poput Mjeseca. Na taj način astronauti raketama putuju u do zemljine orbite i dalje. Kada bi bacili bananu zaista, zaista, zaista jako ona bi odletila sa Zemlje i nikada se više ne bi vratila. Međutim naše ruke nisu toliko jake.
Sila gravitacije nekog objekta najjače djeluje ako smo blizu tom objektu. Što smo dalje od njega ta sila je sve slabija. Naučnici koriste težinu da bi odredili koliko jako gravitacija djeluje na nas. Astronauti teže manje na Mjesecu nego na Zemlji zato što je njegova gravitacija manja od zemljine gravitacije. Mjesec ne privlači tako jako. Mi smo čak nešto lakši na vrhu visoke planine nego na obali mora (ali to je jako mala razlika), zbog toga što smo na planini nešto udaljeniji od Zemlje.
2 Ko je otkrio Sunčev sistem
Ako gledamo u vedro noćno nebo možemo raspoznati sedam objekata iz Sunčevog sistema na njemu. To su Sunce, Mjesec, Merkur, Venera, Mars, Jupiter i Saturn. Ljudi znaju za njih već dugo vremena. Drevni narodi su povezivali ove objekte sa "Bogovima". U Babilonu su po njima dali imena danima u sedmici. Gotovo svi su bili sigurni da ovi objekti kruže oko Zemlje. Ti drevni narodi nisu znali da ustvari živimo u Sunčevom sistemu.
1543. godine Nikola Kopernik je otkrio da se planete okreću oko Sunca, a da se jedino Mjesec okreće oko Zemlje. Ipak cijeli život se plašio da to ikome kaže, jer je u to doba u Evropi zbog toga mogao biti spaljen na lomači. Zatim je Galileo Galilej teleskopom istraživao nebo i otkrio da Jupiter ima mjesece koji se okreću oko njega. Bio je siguran kako je Kopernik imao pravo, a pošto je to ispričao drugima dospio je u nevolju. Trebalo je skoro sedamdeset godina da se naučnici uvjere da se planete okreću oko Sunca. Sada gotovo svi na Zemlji shvataju da živimo u Sunčevom sistemu.
Zaitm su ljudi napravili bolje teleskope i otkili još više objekata na nebu - mjesece, nove planete i asteroide. U današnje vrijeme astronomi otkrivaju sve više. Nedavno su pronašli još objekata poput Plutona. Jedan od njih Eris je čak i veći od Plutona. Zbog svega toga Pluton se više ne ubraja u obične planete nego ga nazivaju "patuljastom planetom".
3 Kako smo istraživali Sunčev sistem
Prije teleskopa ljudi su posmatrali nebo samo očima. Činilo im se da planete lutaju nebom. Naučili su da predviđaju gdje će i u kojem trenutku Sunce, Mjesec i planete biti na nebu. Sagradili su i opservatorije (mjesta s kojih su mogli posmatrati nebo). Prema položaju Sunca i zvijezda mogli su odrediti godišnja doba. U Kini su čak mogli predvidjeti i pomračenje Sunca. Najveći broj ljudi je bio ubijeđen da nebeska tijela utiču na događanja na Zemlji, da određuju šta će se desiti, pa čak i da uzrokuju ratove i primirja.
Nakon što su napravljeni prvi teleskopi ljudi su ih neprestalno usavršavali. Astronomi su ustanovili da planete nisu poput zvijezda. Vidjeli su i da neke planete imaju mjesece. Počeli su i razmišljati o tome kako izgledaju svi ti svjetovi. Na počeku se mislilo da sve planete i mjeseci imaju biljni i životinjski svijet kao na Zemlji. Ljudi su razmišljali kako bi bilo živjeti na drugim svjetovima. Međutim, nakon što su usavršili teleskope utvrdili su da niti na Mjesecu, Marsu niti drugim planetama nema života.
Sada, možemo poslati istraživačke letjelice i robote na druge planete i mjesece. Do sada je dvanaest astronauta hodalo po mjesečevoj površini (prije više od 50 godina). Sakupili su mjesečevo kamenje i prašinu i donijeli ih sa sobom na Zemlju. Istraživačke letjelice su proletjele pored svih planeta, mnogih mjeseci i drugih tijela u Sunčevom sistemu. Roboti su se čak i spustili na Mars (prvi od njih1971. i 1976. godine, a poslije i mnogi drugi). Snimili su na hiljade slika ove planete. Više robotskih vozila je upravo sada na Marsu. Oni se kreću po površini Marsa te snimaju slike i filmove šaljući ih na Zemlju. Također i ispituju stijene da bi utvrdili od čega su one napravljene. Na Marsu je i jedan mali helikopter.
Do sada nije pronađen život nigdj osim na Zemlji. Možda postoji život u obliku jednoćelijskih organizama na Marsu ili ispod leda na jupiterovom mjesecu Evropa. Planirani su i novi istraživački projekti na ovim svjetovima.
4 Kako je formiran Sunčev sistem
Naš Sunčev sistem je dio galaksije Mliječni put. Galaksije su velika mješavina prašine, gasa, stijena, zvijezda i drugih stvari. Unutar našeg Mliječnog puta su oblaci gasa i prašine u kojima se rađaju zvijezde. I naš sistem je nastao u jednom ovakvom oblaku. Zvijezde nastaju tako što se dio oblaka izdvoji, potom se skuplja i postaje manji. Formira se veliki disk gasa i sitnih čestica prašine koji se okreće jako brzo. Taj disk postaje gušći u sredini. Sredina se sve više skuplja (kolapsira) da bi s vremenom postala sunce.
Sunce i planete se počinju formirati od diska prašine i gasa.
Još uvijek se trudimo da shvatimo kako se formiraju planete. Neki naučnici misle da one nastaju od gasa i prašine preostalog nakon stvaranja sunca. Evo kako bi to moglo izgledati; Ostatak diska nakon nastanka sunca se počinje okretati oko tog istog sunca. Mala zrnca prašine se sudaraju i nakon sudara slijepe između sebe, onda se ta veća zrnca sudaraju i stvaraju grudvice, pa zatim stijene. Stijene se sudaraju, spajaju i formiraju planine. Na kraju se ta jedna velika masa slijepi i dobivamo planete mjesece i asteroide.
Samo sunce se sve više zagrijava dok na kraju ne kolpsira. Prije toga raste, i temperatura mu se povećava (milioni stepeni celzijusa). Kako se zagrijava oslobađa toplinu i svjetlost,a ta toplina zagrijava unutrašnje planete. To je ista toplina i svjetlost koju osjetimo i vidimo svaki dan od našeg Sunca.
5 Šta će se desiti s našim Sunčevim sistemom
U narednih pet milijardi godina Sunce će potrošiti najveći dio svog hidrogenskog goriva. To će ga dovesti u zadnju fazu njegovog života. Središte Sunca će se skupiti i postati još toplije nego što je to sada. Vanjski dio (omotač) će se proširiti i tako će sunce postati veće. Postaće crveni džin.
Sunce će biti toliko veliko da će čak i neke najbliže planete biti u njemu. One će izgorjeti. Koje će to planete biti uništene zavisi od toga koliko mase Suncu preostaje. Jak solarni vjetar će oduhati dijelove omotača Sunca i tako će Suncu ostati manje mase, a sve planete će se malo udaljiti od Sunca.
Nakon određenog perioda koje Sunce provede kao crveni džin, ono će početi da sagorijeva helijum. Tada će se još više skupiti i prestaće biti crveni džin. Sagorijevaće helijum oko milijardu godina, zatim ponovo postati crveni džin, a sve više gasa će zračiti vani u Svemir narednih nekoliko stotina hiljada godina.
Formiraće se planetarna nebula. Ona će trajati između nekoliko hiljada i nakoliko desetina hiljada godina. Ta nebula će se sjajiti na svjetlosti Sunca.
U centru onoga što je nekada bilo Sunce možda se foirmira mala zvijezda zvana bijeli patuljak. Ova vrsta zvijezde je otprilike veličine Zemlje. Mogli bi poredati stotinu takvih zvijezda jednu do druge i tako poredane zauzimale bi istu širinu kao današnje Sunce. Kada postane bijeli patuljak Sunce neće imati više goriva. Ohladiće se i potamniti. Ipak i takvo će sjajiti još mnoge milijarde godina.
Sljedeći članak: Sunce
bg:Уикиджуниър Слънчева система/Слънчева система
de:Wikijunior Sonnensystem/_Sonnensystem
en:Wikijunior Solar System/Solar System
es:Wikichicos Sistema Solar
fr:Wikijunior:Système solaire
fi:Wikijunior Aurinkokunta
it:Wikijunior Il sistema solare

Wiki junior Sunčev sistem


Wiki junior Sunčev sistem/Jupiter

Prethodni članak: Asteroidni pojas
Jupiter je peta planeta od Sunca te najveća planeta u Sunčevom sistemu. Po sastavu 90% Jupitera sastoji se od hidrogena i 10% helija, sa tragovima vode, metana i amonijaka. Taj sastav sličan je sastavu oblaka gasa i prašine od kojeg je i nastao Sunčev sistem.
Jupiter je četvrto najsjajnije nebesko tijelo, nakon Sunca, Mjeseca i Venere. Ima 2,5 puta više mase od svih ostalih planeta zajedno.
1 Koliko je Jupiter velik
Širina (prečnik) mu je skoro 143.000 kilometara, što znači da je najveća planeta u Sunčevom sistemu
Osim što je najveća, Jupiter je najteža planeta Sunčevog sistema. Masa mu je 1,8988x1027 kg, što je jednako 318 masa Zemlje. Masa mu zauzima 71% mase svih planeta ukupno.
2 Kako izgleda površina Jupitera
Na gasnoj površini Jupitera još prije 300 godina primijećena je okruglasta mrlja, koja svojom crvenom bojom odudara od okruženja. Ona je šira i od širine Zemlje. Nazvana je Velika crvena pjega.
3 Kako izgledaju Jupiterovi sateliti
Galileo Galilei je 1610. godine teleskopom otkrio 4 Jupiterova satelita (Io, Evropa, Ganimed i Kalisto), koji se po njemu zovu galileanski. Ukupan broj Jupiterovih prirodnih satelita prema današnjim istraživanjima je 92, što je mnogo više nego što ima ijedna planeta u Sunčevom sistemu. Možda pored ovih postoji i još nekoliko malih mjeseca koji još nisu otkriveni. Prosječno su prečnika oko 3 km, a najveći od njih je samo 9 km dužine. Svi ovi mjeseci se smatraju zarobljenim asteroidnim ili kometnim tijelima, vjerovatno podijeljenih na nekoliko dijelova, ali se malo toga o njima zna.
4 Koliko je dug Jupiterov dan
Jupiterov dan traje 9 sati i 50 minuta. Zbog brze rotacije na Jupiteru nastaju snažne vrtnje u atmosferi. Brzina rotacije nije ista svugdje i razlikuje se od sloja do sloja planete zbog različitih atmosferskih kretanja.
5 Koliko je duga Jupiterova godina
Jupiter obilazi Sunce na prosječnoj udaljenosti od 778.413.000 km, što je 5.21 puta dalje od Zemlje. Jedna Jupiterova godina traje 11.87 zemaljskih godina.
6 Koliko je jaka Jupiterova gravitacija
Još je 1955. godine otkrivena radio-emisija s Jupitera, što je upućivalo na jako magnetno polje. Gravitacija na Jupiteru toliko je jaka da u blizini Jupitera nema mjesta gdje bi čovjek mogao boraviti. U atmosferi Jupiterovo magnetsko polje je oko 100 puta veće od zemljinog.
7 Od čega je napravljen Jupiter
Jupiter je jedna velika grudva plina u različitim agregatnim stanjima (agregatna stanja: čvrsto, tečno i plinovito).
Naučnici misle da se u njegovom središtu nalazi stjenovita jezgra. Oko te jezgre je 55.000 km debeli sloj tekućeg metalnog hidrogena. Tekući metalni hidrogen može se usporediti sa živom na sobnoj temperaturi, ona je tekuća tvar, ali ujedno i metal. Takva tvar dobro provodi toplinu i električnu struju. Sljedećih 15.000 km nalazi se plinovito tekući hidrogen koji predstavlja Jupiterov plašt , takva tvar je dobar izolator te loše provodi toplinu i električnu struju. Kada se pritisak spusti na 20 do 30 bari (Bar je mjera za pritisak), hidrogen prelazi iz plinovitog i tekućeg stanja u čisti plin. Taj sloj čistog plina debeo je 1.000 km i kažemo da je to Jupiterova atmosfera.
8 Kako je otkriven Jupiter
Jupiter je, zbog svog sjaja, prepoznat još u prahistoriji (to je doba prije nego što su ljudi znali za pismo). Galileo Galilei je, 1610. godine, otkrio 4 njegova satelita (Io, Evropa, Ganimed i Kalisto), koji se po njemu zovu galileanski. To je bio dokaz kopernikove heliocentrične teorije jer se dokazalo da se ne vrti sve oko Zemlje.
Istraživanja Jupitera provedena su letjelicama Pionir 10 i 11, Voyager 1 i 2, Ulysses, Galileo i Cassini, a fotografirao ga je i Teleskop Hubble.
9 Linkovi i reference
**
Sljedeći članak: Saturn

Wiki junior Sunčev sistem


Blender 3D: Noob to Pro

Ovo je bosanska verzija (prevod) .
O Blender 3D
Ova knjiga je tutorijal slobodnoj, besplatnoj, open source Blender 3D grafičkom alatu za modeliranje i renderiranje. Za više informacija o Blederu pogledajte Blender 3D.
Massive Verzija za printanje
1 Sadržaj
1.1 Početnički Tutorials
*Sintaksa Tutorijala
*Upoznajte se sa Blenderovim Interface-om
**Upoznajte se sa Blenderovim Window Sistemom
**Buttons Window
**Blender 3D: Noob to Pro/3D Viewport prozor
**Ostali Blender Windowsi
*Naučite modelirati
**Savjeti za početnike**
**Brzi Model
**Brzi Render
**Mesh Modelovanje
***Modelovanje jednostavnog lika
***Dodavanje detalja 1
***Dodavanje detalja 2
***Pravljenje jednostavnog šešira
***Stavljanje šešira na osobu
***Modeliranje Planina
***Iz kocke u psa
***Modeliranje a Gingerbread čovjeka
***Modeliranje na drugi način (kocka za kockanje)
***Modeliranje čaše
***Edit Mode HotKeys-a Recenzija
***Object Mode HotKeys-a Recenzija
**Modeliranje sa krivuljama
***Iz 2D Slike (logo) u 3D Model
***Jednostavno Vozilo
***Modeliranje slike
***Korištenje kostiju
**Materijali i Texture
***Brzo Material
***Brzo Texture
***Proceduralne Texture
****Kreiranje obične morske vode
****Texturiranje obične morske vode
****Mountains Out Of Molehills 2
****Basic Carpet Texture
***Slika kao Textura
****Zahrđala lopta
***UV Mappiranje
****Brza UV mapa
****Osnove UV mapa
***Svaki material poznat čovjeku
**Kratice sa tastature
**Početak modeliranja krajnjeg projekta
*Početak osvijetljenja
**Dodavanje Lampi
**Sjenke
*Render opcije
**Opcije izlaznog formata
***OSA
**Gledanje svuda okolo - Panorama opcije
**Ostale važne render opcije
*Osnovne Animacije
*Sistemi čestica
**Vatra
**Furry
*Osnove Game Engina
**Vaš prvi test
**Napravi skybox
*Precizno pomjeranje
*Slike visoke dinamičnosti, tačnije HDRI
**Kreiranje sijalice
Blender FAQ
1.2 Napredni Tutorijali
*Python Skriptovanje
**Upoznavanje
**Exportovanje skripti
**Importovanje skripti
**Proceduralno kreiranje objekata
**Skripte za modifikovanje mesh modela
**Kreiranje GUIa za vašu skriptu
*Napredna Animacija
**Upoznavanje
**Mala turneja:
***Skela i kosti
****Skela i kosti u Objekat modu
****Skela i kosti u Edit modu
****Skela i kosti u Pose modu
***Mesh Objekat
****Konekcija između Skele, kostiju i Mesha
****Envelop-iranje
****Vertex Grupe & Weight Paint (Težinsko slikanje)
****Shape Key
***Constraints (vodilice za praćenje)
****Kopiranje lokacije
****Kopiranje Rotacije
****Praćenje prema
****Pod (Floor)
****Zaključana traka
****Praćenje putanje
****Rastegni-Do
****IK Solver
****Akcija
***Vremenski prozor - Timeline Window
***IPO Window
****Data Tip
****Kanal
****Curve Edition
****Driven IPO
***Prozor za kontrolu akcije
****Introduction To Action Data Block
****Key Edition
***NLA Prozor
****Upoznavanje sa NLA Editor-om
****Key Editor u NLA
****Strip Edition
****Strip's Properties (NKEY)
****The Stride feature
**Working example: Bird
***Build The Rig
***Add Constraints
***Deform The Mesh
***Create A Fly Cycle
**Working example: Bob
***Build The Rig
***Add Constraints
***Deform The Mesh
***Create Shape Key
***Create A Walk Cycle
1.3 Miscellaneous Tutorials
*All Blender Tutorial Links – tutorials from all over the Web
*Ways to create "fluffy" effect (materials and lights) (under construction)
*Troubleshooting assorted technical hang-ups and what to do about them
*Creating Pixar-looking eyes in Blender
2 Introduction
This book is a series of tutorials arranged in a sequence to help the newbie user become a Blender expert. The tutorials attempt to increase in difficulty along the learning path that a user will likely take, so that intermediate users can jump in at whatever tutorial is most suitable for their knowledge and can continue along the sequence. Although there are many different learning paths a user could take, we've made a concerted effort to accomodate everyone.
The tutorials should be followed in sequence. Blender beginners should not skip ahead in tutorials and expect to be able to accomplish anything because the tutorials build on what was taught in the previous tutorials. Best of luck to all!
2.1 Version
Trenutačna verzija je Blender 2.5 Alpha 2 . Blender is available in pre-compiled executable form for Windows, Macintosh, Linux (i386 and PPC), Solaris, Irix, and FreeBSD. Because Blender is an open source project, it can be compiled for other platforms as well. Please check the current for the newest releases and installation information.
The information in this Wikibook should reflect the most current version at all times. However, due to the complexity of such a task, users like you as well as authors are encouraged to make updates when information becomes outdated.
2.2 Contributing to this book
If you would like to contribute to this book, you are strongly encouraged (read "begged") to do so! There are a couple of things you may wish to do:
''(Note to users: There is a just for editing wiki pages.)''
2.2.1 Editing a page
Simply click on the "edit this page" link at the top of whichever page you would like to edit! Your contribution will be immediately made live, but will also be quickly reviewed, so using these pages to link to your favorite pornographic site is a waste of time and energy, as offending additions will be quickly removed. You can also ask questions and make comments about each page by clicking the "discussion" link at the top of the page.
2.2.2 Adding a page
If you would like to add a page to the book, such as a new tutorial page or a reference page, create a link to it under Contents section on this very page. Then with that link live, click it to be taken to the new page where you will be able to create content for the page. If you're putting up a tutorial and you don't know where it belongs, put it in the Miscellaneous section for now and we will tweak it and put it in the right spot. For instructions on how to name your pages appropriately, click here.
In order to maintain ease of navigation throughout the book, please be sure to create links to the pages before and after your new page, using the format that can be seen here. Also be sure to update the page before and after your new page with links to your new page. You can skip this step if you doubt the page you are putting in will likely be moved from where you put it.
3 Appendix
* Blender Terminology
4 Authors
Here is a list of the contributors to this Wikibook:
* 01mf02 - Doing the small, boring work :-)
* Allefant - Worked on panorama rendering and python scripting.
* Bmud - Clean up, typography, grammar poker. I hope I can finish a game engine tutorial soon.
* Camel - Proportional Editing tutorial, other fun stuff.
* Chw333 - Added a draft tute on creating smoke using particle system.
* Crouch - Doing some tiny jobs
* Darkonc - Newbie adding and fixing stuff as I read.
* Dragontamer - Created Print Version
* EatMyShortz - Clean up and expansion of articles.
* Freakazoid - just a few edits ;-)
* Goeland86 - Various tuts and screenshots
* Jonon - Various suggestions (modelling, animation)
* Oracleoftruth - various small edits, started tutorial on bones
* popski - Tutorial Links & misc
* Randolf Richardson (a.k.a. "24.87.56.253") - mostly many minor grammar and format improvements
* saysaknow - Clean up
* Snargle - started the hotkeys section, before signing up
* spiderworm - Got the ball rolling with this book, working on it still
* Surphaze - Some texturing tutorials
* Wwwwolf - Simple hat
* ZeroOne - Images, edits and extensions to existing pages
* Ideasman42 - Python OBJ exporter example in advanced tutorials, Radiosity Baking.
*Brett: made pages more printer-friendly, added instructions on how to print a section
* ParallaxTZ - Link edits for continuity between ToC and individual pages.
* Gabio - Advanced Animation Section.
* David Osborn - Python import scripting
* Yosun Chang - clarifications, screenshots, tutorial .blend files
Some of authors can be reached for comments and questions via IRC:
* Server: irc.freenode.net
* Channel: #blenderwiki
We would like to thank the Blender Foundation and Blender community for this terrific software and the great support.
hu:Blender 3D
ca:Blender 3D: novell a professional
de:Blender_Dokumentation
es:Blender 3D: novato a profesional
fr:Blender3D
gl:Blender 3D: de novato a profesional
it:Blender_3D:_Noob_to_Pro

Tehnologija


Osnove Španskog jezika/Sati dani i mjeseci

1 Dani
Dani u sedmici, Los días de la semana
ponedjeljak, lunes
utorak, martes
srijeda, miércoles
četvrtak, jueves
petak, viernes
subota, sábado
nedjelja, domingo
Neki izrazi:
* Koji je dan danas? - ¿Qué fecha es hoy?
* Danas je ponedjeljak. - Hoy es lunes.
2 Meseci
Meseci u godini, Los meses del año
januar, enero
februar, febrero
mart, marzo
april, abril
maj, mayo
juni, junio
juli, julio
avgust, agosto
septembar, septiembre
oktobar, octubre
novembar, noviembre
decembar, diciembre


Wiki junior Sunčev sistem/Sunce

Prethodni članak: Sunčev sistem
1 Šta je Sunce
Sunce je zvijezda – najbliža Zemlji. To je velika lopta veoma vrućeg gasa. Vazduh koji udišemo i helijum u balonu su također gasovi. Temperatura na površini Sunca iznosi preko 5.500° celzijusa, a u centru je mnogo toplije i temperatura je oko 15.000.000° celzijusa (15 miliona stepeni). Sunce je uglavnom građeno od hidrogena (oko 70%) i helijuma (28%). Svake sekunde se mnogo hidrogena pretvori u helijum i pri tom procesu se oslobađaju svjetlost i toplota.
Sunce stvara svjetlost i toplinu koji zagrejavaju zemljinu površinu i omogućavaju biljkama da rastu. Od biljaka možemo pripremati hranu, i možemo sagorijevati drvo i druge dijelove biljaka da kuhamo, zagrijavamo naše kuće, i pokrećemo naša vozila. Bez Sunca ne bi bilo života na Zemlji.
1.1 Koliko je veliko Sunce
Sunce je veoma veliko – mnogo, MNOGO veće nego Zemlja! Prečnik mu je veći od milion kilometara (kao prečnik 109 Zemalja), i Sunce sadrži više nego 99,9% mase cijelog Sunčevog sistema. Da možete stajati na samoj površini Sunca, težili biste 28 puta više nego na Zemlji, pošto nas Sunčeva gravitacija zbog tolike mase puno više privlači.
U unutrašnjost Sunca bi moglo stati više nego milion Zemalja, iako ono ne izgleda toliko veliko sa Zemlje. To je zato što je Sunce toliko udaljeno. U poređenju sa drugim zvijezdama Sunce je prosječne veličine. Osim njega postoje mnogo veće i mnogo manje zvijezde.
Veoma rijedak solarni vjetar, sastavljen od gasova, bude otpuhan sa Sunca sve do granice Sunčevog sistema. Kada dođu do granice, ti se gasovi miješaju sa gasovima koji dolaze sa drugih Zvijezda.
1.2 Kako izgleda površina Sunca
Ne postoji nešto što bi mogli nazvati sunčevom površinom, jer cijelo Sunce je sastavljeno od plinova vatre i "plazme". Plinovi postaju sve rjeđi kako se "krećete" od centra Sunca prema njegovoj površini, ali nema jasno naznačene granice površine Sunca. Dio koji vidimo kada pogledamo u Sunce se zove fotosfera, što znači "svjetlosna lopta". Taj dio zovmo površina zato što najveći dio svjetlosti koju vidimo dolazi odatle. Dosta sunčevih plinova doseže i izvan fotosfere, a neki od tih plinova budu u velikom mlazu izbačeni na velike udaljenosti.
2 Kako Sunce pravi svjetlost i toplinu
Sunce je glavni izvor energije za Zemlju. Ova energija se stvara duboko u unutrašnjosti Sunca u procesu po imenu nuklearna fuzija. U tom procesu se četiri atoma vodika spajaju i prave jedan atom helija. Dio preostale materije se pretvara u energiju. Na isti ovaj način stvara se energija u hidrogenskoj bombi.
Jezgro: Centar Sunca je veoma gust. Oko dvanaest puta je gušći od olova. Ako bi plin iz centra Sunca stavili u obični kanister za vodu zapremine pet litara, on bi težio oko pola tone. Tu je također i veoma toplo - oko 15.000.000 °C. U ovom dijelu Sunca se odvija najveći dio nuklearnih reakcija.
Radijacijska zona: Kroz ovu zonu se probijaju toplina i svjetlost proizvedeni u jezgru, na svom putu prema površini Sunca. Plinovi koji čine ovu zonu su veoma gusti i neprestalno apsorbiraju i emitiraju različite vrste zraka. Jeste li ikada pokušali trčati kroz vodu? Ako znate kakav je to osjećaj onda možete pretpostaviti kako je svjetlosnim zracima u ovom dijelu Sunca. Svjetlost inače može putovati jako daleko sve dok ne "uđe" u nešto. Tada se počne odbijati u različitim pravcima. Ovo dosta usporava svjetlost, i ona teže prelazi veće razdaljine. Jednoj zraci svjetlosti može biti potrebno i milion godina da iziđe iz ove zone.
Zona ispupčenja (konvekcijska zona): Jesteli ikada vidjeli kako zrak iznad vatre treperi? Vjerovatno su vam objasnili da je to zato što se toplina diže u zrak. Zapravo, tom prilikom topli plinovi postaju lakši i dižu se, isto kao što i hladni plinovi postaju teži i spuštaju se. U zoni ispupčenja plinovi su manje gusti. Oni se ponašaju baš kao zrak iznad vatre. Plin sa dna ove zone se zagrijava odozdo. Oni rastu do površine, predajući dio svoje topline u vanjski Svemir, a onda postaju teži i hladniji i spuštaju se natrag. Plinovi iz ove zone formiraju strujanja poput onih u Zemljinim okeanima i atmosferi.
3 Šta su sunčeve pjege
Sunčeve pjege su tamne mrlje na Suncu, ali su one još uvijek svjetlije od munja na Zemlji. Sunčeve pjege izgledaju tamnije od ostalih dijelova površine Sunca zbog toga što su malo hladnije. Iako su hladnije od okoline one su još uvijek jako tople - oko 4.000 °C. Sunčeve pjege su uzrokovane promjenama u Sunčevom magnetnom polju. Ova magnetna polja dovode do toga da se pojedine oblasti na površini hlade i postaju tamnije. Pjege najčešće formiraju grupe koje se "kreću" po površini Sunca kako ono rotira (okreće se oko svoje ose).
Broj sunčevih pjega koje vidimo se povećava i smanjuje u periodu od jedanaest godina.
4 Kako izgleda sunčeva atmosfera
Izvan fotosfere sunčevi gasovi uopće nisu gusti. Postoje dva sloja koje možemo vidjeti kroz specijalne teleskope. Poslije njih, gasovi isparavaju vani kao solarni vjetar koji doseže sve do granica Sunčevog sistema.
4.1 Solarne baklje
Ako imate teleskope sa specijalnim filterima možete vidjeti erupcije na krajevima Sunca. Erupcije koje podsjećaju na one izazvane vulkanima. One su na stotine kilometara duge. Neke su čak i veće od Zemlje. Nekada idu toliko daleko od Sunca da se praktično odvoje od njega. Tada se zovu solarne baklje.
4.2 Hromosfera
Hromosfera ima značenje “obojena lopta”. Ona je odmah iznad fotosfere. Nije toliko sjajna kao fotosfera, i ne možete je vidjeti na normalan način. Ali možete je vidjeti odmah nakon sunčevog pomračenja (“eklipse”) (samo sa specijalnim filterima). Podsjeća na bljesak svih boja svjetlosti. Iznenađujuće hromosfera je čak i toplija od fotosfere, temperatura na nekim njenim dijelovima je preko 20.000 °C.
4.3 Korona
Korona znači kruna. Tako i slika korone izgleda, kao kruna. Odmah je iznad hromosfere. Toplija je nego fotosfera, i užarena je. Napravljena je od tankog sloja gasova i dio po dio nje se otpuhuje vani u svemir u obliku solarnog vjetra. Neprestalno se pomjera i mijenja, ali to je teško vidjeti, čak i sa specijalnim teleskopima.
4.4 Solarni vjetar
Na vrhu korone, nešto gasa bude otpuhano u Svemir kao solarni vjetar. Gas bude otpuhan jako brzo – oko 60 km/s (oko 216.000 km/h). Ali ipak ne bude otpuhana velika količina materije. Solarni vjetar je dovoljno jak da diže prašinu i gasove s kometa i tako napravi prepoznatljivi rep komete.
Solarni vjetar može čak pomjerati i veće stvari. U 1960. godini, satelit Echo I je bio postavljen u orbitu. To je bio veliki balon. Kako je bio jako veliki i svijetao, solarni vjetar ga je pomjerao po njegovoj orbiti. U budućnosti, neki svemirski brodovi bi mogli koristiti solarni vjetar da putuju između planeta, koristeći solarna jedra, poput onih na jedrilicama koje plove zemljinim morima.
4.5 Heliopauza
Heliopauza je prostor gdje se solarni vjetar sudara sa vjetrovima sa drugih zvijezda (granica Sunčevog sistema). U blizini ove granice, solarni vjetar naglo usporava. U maju 2005. godine, svemirski brod Voyager I je prošao kroz ovaj prostor i osjetio veliki udar. Taj brod se sada nalazi baš unutar heliopauze. Pošto je to jako daleko od Zemlje, teško je proučavati sve što se dešava u heliopauzi.
5 Šta je sunčevo vrijeme
Jeste li znali da Sunce ima vrijeme (vremenske prilike)? Kada kažemo vrijeme na Zemlji mislimo na ono što se dešava u zemljinoj atmosferi. Znači vrijeme na Suncu označava ono što se dešava u sunčevoj atmosferi. Sunčevo (ili solarno) vrijeme utiče na Zemlju. Solarno vrijeme (također nazivano svemirsko vrijeme) uključuje sunčevu svjetlost i solarni vjetar.
Solarne baklje izbacuju veoma mnogo vrućeg gasa sa Sunca. Ako je solarna baklja usmjerena ka Zemlji, protoni (iz gasa u solarnoj baklji) mogu pogoditi Zemlju velikom brzinom, a rezultat toga može biti solarna oluja. To može uzrokovati prekide u radu električnih uređaja i blokadu radio signala. Može oštetiti i satelite u orbiti. Radijacija koju izazivaju sunčeve oluje može biti jako opasna za astronute, i oni trebaju biti zaštićeni od nje. Na Zemlji nas zemljino magnetno polje i njena atmosfera obično štite od sunčevih baklji.
Solarne baklje također mogu uzrokovati auroru. Aurora izgleda kao prelijepa zavjesa treperećeg svjetla. Ljudi je nazivaju Sjeverna svjetlost (Aurora Borealis) ako je viđena u blizini Sjevernog pola. Također je zovu i Južna svjetlost (Aurora Australis) ako je viđena u blizini Južnog pola. Solarni vjetar pogađa i druge planete a ne samo Zemlju. Aurora se pojavljuje na svakoj planeti osim na Merkuru i Plutonu.
Isto kao što dobijemo vremensku prognozu na Zemlji, možemo dobiti i sunčevu vremensku prognozu. Meteorolozi posmatraju Sunce da bi izračunali kada će se desiti solarne baklje. Oni to rade da bi mogli predvidjeti kada će solarne oluje pogoditi Zemlju. Također pokušavaju predvidjeti kada će solarne oluje pogoditi druge dijelove Sunčevog sistema.

Wiki junior Sunčev sistem


Osnovne upute za korištenje

Esad Bajić je rođen 1974.godine u Konjicu.
Objavio je:
Roman:
*Sjena jednog Taiba, Fondacija "Baština duhovnosti" Mostar, Mostar 2011.g. ISBN 978-9958-867-00-2
Zbirke priča:
*Boja sjećanja, Kulturno-umjetničko udruženje "SEJFULLAH" Konjic, Konjic, 2010.g. ISBN 978-9958-9017-3-7
*Otkosi sjećanja, Kulturno-umjetničko udruženje "SEJFULLAH" Konjic, Konjic, 2008.g. ISBN 978-9958-9017-0-6
*Sebilj ili potraga za ogledalom, Kulturno-prosvjetno društvo “Svjetlost” Konjic, Konjic, 2001. godina.
Zbirke pjesama:
*Bihuzurka, Muslimanski omladinski savez Konjic, Konjic, 1996. godina.
*Kamendan,Bošnjačka zajednica kulture “Preporod”, Opštinski odbor Konjic, Konjic,1997. godina.
*Besan, Bošnjačka zajednica kulture “Preporod”, Opštinski odbor Konjic, Konjic - 1998. godina.
*Godovi dana, Kulturno-umjetničko udruženje “Sejfullah” Konjic, Konjic, 2006. godina.
Knjige iz oblasti islamistike:
*Kurban i hadž, Izdavač: Medžlis islamske zajednice Jablanica, Jablanica, 2007. godina.
*Seksualnost i intimni život u islamu, Izdavač: Libris d.o.o. Sarajevo, Godina izdanja: 2005. ISBN 10: 9958636166, ISBN 13: 9789958636165
*Slovo o hidžri, Izdavač: Kulturno-umjetničko udruženje “Sejfullah” Konjic, Konjic, 2005. godina.
*Smrt, kabur i sudnji dan, Izdavač:Medžlis IZ-e Konjic, Konjic, 2003.godina.
*Ramazanski nasihati, Izdavač: El-Kelimeh, Novi Pazar, Novi Pazar, 2003. godina.
*Kur'anski izazov znanosti, Izdavač: Medžlis IZ-e Konjic, Konjic, 2003. godina.
*Znakovi za razumom obdarene,Izdavač: Medžlis IZ-e Konjic, Konjic, 2002.godina.
*Monografija Medžlisa IZ-e Konjic ''s posebnim osvrtom na džamije i druge historijske spomenike iz vremena osmanske vladavine u Konjicu'', Izdavač: Medžlis IZ-e Konjic, Konjic, 1999. godina
*Konjičke džamije, Fondacija "Baština duhovnosti" Mostra, Mostar 2012 .g.