Engleski za svakoga/Alfabet i izgovor

Alfabet - Alphabet
Engleska abeceda ima 26 slova, to su:
A, a /ei/
B, b /bi:/
C, c /si:/
D, d /di:/
E, e /i:/
F, f /ef/
G, g /đi:/
H, h /eidž:/
I, i /ai/
J, j /đej/
K, k /kei/
L, l /el/
M, m /em/
N, n /en/
O, o /ou/
P, p /pi:/
Q, q /kju:/
R, r /ar :/
S, s /es/
T, t /ti:/
U, u /ju:/
V, v /vi:/
W, w /dablju:/
X, x /eks/
Y, y /wai/
Z, z /zed/


Ekonomija/Tržišta i država u modernoj privredi

Moderna teorija rasta naglašava promišljenu, opreznu državnu politiku za promociju ekonomskog rasta. Iako je Solovljev model koristio neoklasičnu funkciju proizvodnje gdje su kompetitivna tržišta igrala ulogu optimizacije, dugoročni ekonomski rast je određen tehnološkim progresom, za koji se pretpostavlja da je egzogen. Tržišta i državna politika ne mogu utjecati na tehnološki razvitak. Moderna teorija egzogenog rasta odbacuje ovu paradigmu Solovljevog modela. Korišten je širi koncept tehnologije i njenog razvitka. Ovaj koncept je inovacija, koju je naglašavao Schumpeter i svojoj dinamičkoj teoriji ekonomskog rasta. Moderni koncept inovacije i njene efikasnosti je mnogo širi od onog kojeg je uveo Schumpeter. U nekim određenim aspektima, ona uključuje različite forme kapitalnog znanja, učenja putem rada i menadžerskih vještina sa organizacijskim učenjem. Ove forme inovacija postale su sve važnije u današnjem svijetu. Ove moderne forme inovacija imaju tri važne osobine. Prva, dizajn i korištenje tehnologija kroz softver i računarske mreže uveli su procese povećanja povrata. Ovo je znatno izazvao paradigme nadmetačke ravnoteže i neoklasičnom svijetu. Mogućnost stalnog podešavanja poslovnih relacija preko umrežavanja sa drugim preduzećima u inostranstvu se nije prvobitno smatrala dijelom posebnih prednosti za neku firmu koja može utjecati na sposobnost tog preduzeća da se takmiči na stranim tržištima. Nedavni uspjesi azijskih novoindustrijaliziranih zemalja su potvrdili ulogu inostranih veza kao kritičnog izvora njihovih kompetitivnih prednosti. Druga, modeli evolucionarne ekonomije su pokazali važnost dinamičke teorije mogućnosti i koncept suštinske prednosti kroz organizacijsko učenje putem rada.


Osnove Španskog jezika/Alfabet i izgovor

slovo - ime
:a - a
:b - be
:c- še
:ch - će
:d - de
:e - e
:f - efe
:g - he
:h - ače
:i - i
:j - jota
:k - ka
:l - ele
:ll- elje
:m - eme
:n - ene
:ñ - enje
:o - o
:p - pe
:q - ku
:r - erre
:s - ese
:t - te
:u - u
:v - ve
:x - ekis
:y - je
:z - šeda(šeta)


Wiki junior Sunčev sistem/Uran

Uran je po redu sedma planeta od Sunca, na srednjoj udaljenosti od Sunca 19,23 astronomskih jedinica. To je prva otkrivena planeta. Otkrio ga je William Herschel, 1781.godine. Vidljiv je i golim okom. Oko Sunca obiđe za 84,32 zemaljske godine. Ima promjer ekvatora 51 118 km.Uran ima promjer 4 puta veći od Zemlje a masa mu je 14,536 puta veća od Zemljine. 8,681 ± 0,0013 x 1025 kg.
Rotacija oko ose traje 17 sati 14 minuta. Zbog brze vrtnje splošten je. Ekvator mu je postavljen pod uglom od 97,8°, pa mu je osa rotacije skoro polegnuta polegnuta na ravan kretanja. Zato je redoslijed godišnjih doba različit u odnosu na sve druge planete. Četvrtinu godine prema Suncu je okrenuto jedno od polarnih područja, pa se promjena noći i dana dešava samo u području ekvatora, sa Suncem potpuno na horizontu. Drugu četvrtinu godine prema Suncu je okrenuto ekvatorsko područje, s brzom izmjenom dana i noći, i tako dalje. Ekvator nije stalno osunčan, pa je ipak temperatura na Uranu najviša je u ekvatorskom području. Najniža temperature atmosvere je –224 °C Na površini Urana duvaju veoma snažni vjetrovi metana pa mu je zbog toga I atmosvera sivo plava. Unutrašnjost Urana je stjenovita a jezgro jezgru slično Zemljinom. Omotač planete vodeno-amonijačni i zamrznut čime Uran dostiže ogromnu masu. Uran ima prostrano magnetsko polje kome je osa prema osi rotacije nageta za 60°, pa je za 1/3 prečnika udaljena od centra planete. Ima 27 prirodnih satelita i 11 tankih prstenova: 1986U2R, 6, 5, 4, Alfa, Beta, Eta, Gama, Delta, Lambda i Epsilon. Najveći sateliti su: Miranda, Ariel, Umbriel, Titanija i Oberon. Uran reflektuje preko 50% Sunčeve svjetlosti (albedo približno 0,51). Za planete dalje od Saturna, antički narodi nisu znali. Uran je jedva vidljiv golim okom.Uran po ravni obiđe Sunce za 84 godine. Zbog toga se među ostalim planetima kreću dosta sporo. Uran je u grčkoj mitologiji bog neba otac Titanov.


Wiki junior Sunčev sistem/Asteroidni pojas

Prethodni članak: Mars
Asteriodni pojas se nalazi u Sunčevom sistemu između planeta Mars i Jupiter. Sačinjen je od grudvi kamena i metala mnogo manje od planeta. Ove grudvice se zovu asteroidi ili male planete. Ne možemo ih vidjeti sa Zemlje golim okom, ali neke od njih možemo vidjetu kroz dvogled ili teleskope.
Najveći asteroid u Sunčevom sistemu je 2001 KX76. U asteroidnom pojasu četiri najveća tijela su: Ceres (širok 939 kilometra) patuljasta planeta nazvana po rimskoj boginji poljoprivrede. Sljedeća je Vesta (široka 525 kilometara) ime dobila po rimskoj boginji doma. Zatim, Palada unuka Posejdona i Hygiea grčka boginja zdravlja (zato mi danas koristimo riječ higijena). Ova četiri tijela čine otprilike polovinu asteroidnog pojasa.
Nisu svi asteroidi te veličine. Prečnik nekih iznosi manje od kilometra. Otprilike se smatra da su asteroidi objekti širi od 50 metara. Sve manje od te veličine naučnici jednostavno zovu meteroidi. Uz pomoć naprednih teleskopa naučnici su uspjeli zabilježili nekoliko objekata manjih od 50 metara kako prolaze pored Zemlje.
U Asteriodnom pojasu ima vjerovatno nekoliko miliona asteroida. Dosada je preko 96.000 asteroida zabilježeno i dobilo broj, a skoro 12.000 asteroida je dobilo i ime. Ali iako ima toliko puno asteroida sam Asteriodni pojas se sastoji uglavnom od praznog prostora. Ako bi putovali kroz njega u svemirskom brodu moglo bi proći jako puno vremena dok bi uspjeli proći pored nekog asteroida (znači sasvim različito od onoga što se prikazuje u nekim filmovima naučne fantastike).
+Najveća tijela u Asteroidnom pojasu
Ime, Simbol, Veličina
1 Ceres, 940 km
4 Vesta, 525 km
2 Pallas, 510 km
10 Hygiea, 435 km
704 Interamnia, 330 km
52 Europa, 320 km
511 Davida, 300 km
1 Kako su asteroidi dobivali ime
Prvi asteroidi su imenovani po herojima iz mitova i legendi, uglavnom kao i glavne planete u Sunčevom sistemu. Prvi koji je otkriven, Ceres (ili Cerera), dobio je ime po rimskoj boginji uzgoja biljaka (posebno žitarica) i majčinske ljubavi, isto kao i drugi otkriveni asteroid Pallas po jednom od grčkih bogova mudrosti. Asteroidi također dobivaju brojeve prema redoslijedu otkrivanja, tako je Ceres broj 1, Pallas broj 2 i tako dalje.
Kako je broj otkrivenih asteroida rastao, ponestalo je imena iz mitologije, i počeli su im davati druga imena. Neki od asteroida su dobili ime po državama. Na primjer Asteroid 136 se zove Austrija. Neki drugi su dobili ime po biljkama, tako da imamo Asteroid 978 Petunija. Asteroid po imenu 1620 Geographos je dobio ime po Društvu National Geographic, da bi se odalo priznanje naporima ovog društva na širenju znanja o Sunčevom sistemu. Mnogi drugi asteroidi su dobili ime po poznatim osobama (živim i mrtvim). U nekoliko slučajeva se dešavalo da oni koji otkriju asteroid daju ime po svojim kućnim ljubimcima, kao što je slučaj sa asteroidom 2309 G-din Spock (tako se zvala mačka astronoma koji je otkrio asteroid). Naučnici izbjegavaju davanje imena na ovaj način, ali se to ipak dešava s vremena na vrijeme. Asteroidima su čak davana imena i izmišljenih likova i osoba.
Danas, osobe koje otkriju asteroid mogu predložiti ime za njega. Poslije toga grupa naučnika ispita da li je ime odgovarajuće (da li podsjeća na ime nekog drugog asteroida ili je neko od nepoželjnih imena). Zbog toga što je već otkriven veliki broj asteroida svi oni nemaju imena, već se uglavnom označavaju brojevima. Teško da će svi oni dobiti formalna imena u skorije vrijeme (zbog toga što ih je tako puno).
Inače riječ Asteroid također se odnosi na pripadnike porodice Asteroidea; odnosno morske zvijezde. Etimologija riječi dolazi od starogrčkog ἀστεροειδής, što doslovno znači oblik zvijezde. Stari Grci su vjerovatno zamijenili asteroide sa zvijezdama.
Većina asteroida ima simbole koji ih predstavljaju; na primjer, Cerera ima ⚳, što predstavlja Cererin kos, a Palada ima ⚴, predstavlja Atenino koplje.
2 Ko ih je otkrio
Giuseppe Piazzi je 01. januara 1801. godine slučajno otkrio Ceres. Prvo je mislio da je ovo kometa, a kasnije planeta! Kada se shvatilo da je premali Sir William Herschel (astronom koji je otkrio Uran) izmislio je riječ "asteroid" da bi ga opisao, koristeći starogrčku riječ aster, što znači zvijezda, i -oid, što znači oblik ili oblik. Drugim riječima planet nalik zvijezdi, jer nije mogao vidjeti nikakve detalje zbog male veličine objekta.
Do 1807. otkrivena su još 3 asteroida, ali ništa više nije pronađeno sve do 1845. godine kada je uporni lovac na asteroide po imenu Karl Ludwig Hencke 1847. pronašao peti i šesti asteroid. Od tada je svake godine pronađen najmanje jedan novi asteroid.
Godine 1891. snimljene su prve slike noćnog neba. To je dovelo do otkrića mnogo više asteroida. Slika istog dijela neba snimljena je u više različitih noći. Kada se slike poravnaju, zvijezde budu na istim mjestima, ali se asteroid pomjeraju.
U našem modernom vremenu otkriveno je preko 280.000 asteroida. Stalno se pronalazi mnogo više. Neki od ovih asteroida prolaze blizu Zemlje i astronomi žele da pronađu bilo koji koji se približi našoj planeti. Veliki broj asteroida sada otkrivaju automatski teleskopi i računari.
3 Od čega su napravljeni?
Asteroidi su napravljena uglavnom od stijena bogatih ugljikom. Ipak, svaki četvrti je napravljen od metala željeza i nikla. Od tih metalnih asteroida, otprilike polovina njih su čisto željezo i nikl; ostatak je pomiješan sa spojevima silicijum dioksida, elementa koji čini stijene. Svaki od većih metalnih asteroida sadrži ogromne količine željeza: mnogo više nego što se iskopa svake godine na Zemlji. Vesta, najsjajniji asteroid, ima vrlo neobičan sastav - napravljen je od vulkanskih stijena velike gustine.
Naučnike veoma zanima od čega se sastoje asteroidi jer im to može pomoći da saznaju kako je nastao Sunčev sistem. Nekoliko svemirskih letjelica posjetilo je asteroide kako bi saznalo više o njima.
4 Postoje li asteroidi izvan asteroidnog pojasa ?
Većina asteroida se nalazi u asteroidnom pojasu, ali ne svi. Neki asteroidi kruže bliže Suncu, a mnogi asteroidi kruže iza Neptuna. Asteroidi koji se približavaju Zemlji nazivaju se Zemlji bliski asteroidi. Ponekad komadići asteroida udare u Zemlju, izgarajući u atmosferi kao meteor. Ako su dovoljno veliki, zaista bi mogli udariti u površinu i tada se zovu meteoriti.
Kentaur je mitska zvijer koja ima tijelo konja s ljudskom glavom i trupom umjesto glave i vrata konja. Postoje neki asteroidi u spoljašnjem Sunčevom sistemu koji se zovu Kentauri. Teško je reći da li je bilo koji Kentaur asteroid, kometa ili objekt Kuiperovog pojasa. Na primjer, prvi otkriveni Kentaur bio je Hiron (u grčkoj mitologiji važan kentaur). Ali neki naučnici misle da je to kometa, a ne asteroid. Zvanično se zove i asteroid 2060 Chiron i kometa 95P/Chiron!
U većini slučajeva kada asteroid pređe putanju planete kao što je Jupiter, u nekom trenutku će asteroid ili udariti u planetu ili će biti bačen u drugom pravcu. Mnogi od malih mjeseci nekih planeta možda su nekada bili asteroidi koje je gravitacija planete uhvatila kada su se previše približili. Međutim, postoje dvije tačke duž orbite planete u kojima asteroid može bezbjedno da se zadrži. Oni se nalaze u tački jedne šestine (ili 60°) orbite ispred planete i na istoj udaljenosti iza planete. Ove lokacije se zovu Lagrangeove tačke i nalaze se tamo gdje je privlačenje Sunca jednako privlačenju planete (asteroid balansira baš kao akrobata koji hoda po užetu i ne dozvoljava da ga gravitacija povuče niti lijevo niti desno. Asteroidi koji se nalaze na ovim mjestima nazivaju se Trojanci i kreću se oko Sunca istom brzinom kao i planeta.
5 Cerera
Cerera (ili Ceres) je velika patuljasta planeta poput Plutona koja se nalazi u polju asteroida. Razlika između Cerere i većine drugih patuljastih planeta je u tome što je i ona asteroid. Cerera je jedan od rijetkih asteroida koji su u obliku sfere (okrugla kao lopta) i možda ima malo leda ispod svoje prašnjave površine. Otkrio ga je 1801. godine Giuseppe Piazzi, koji je bio italijanski astronom.
6 Neki poznati asteroidi
Cerera je prvi otkriveni i najveći asteroid u Sunčevom sistemu.
Asteroid Ida ima svoj mjesec po imenu Daktil. Sada su pronađeni brojni asteroidni mjeseci.
Sljedeći članak: Jupiter
de:Wikijunior Sonnensystem/ Asteroidengürtel
en:Wikijunior:Solar System/Asteroid belt
es:Wikichicos/Sistema_Solar/Cinturón_de_asteroides
nl:Wikijunior:Zonnestelsel/Planetoïdengordel
pl:Wikijunior:Układ_Słoneczny/Pas_planetoid
fi:Wikijunior_Aurinkokunta/Asteroidivyöhyke
zh:Wikijunior:太阳系/小行星带

Wiki junior Sunčev sistem


Zeleno busenje

Zeleno busenje
I
Bilo je to u petak, u predvečerje divna ljetnog dana. Sunce je istom zašlo, a nad maglajskim kućama hvatao se već suton. Uskim putićima, što vode iz pitome okoline u varoš, svaki čas prolazile hrpe gizdava ženskinja i vesele mladarije, vraćalo se iz obližnjih zaselaka kud je izišlo tog dana da se proveseli. Po kitnim se baščama kola vodila, pjesme orile, cika i vriska momaka razlijegala se na sve strane.
Medu ovim skupinama vesele čeljadi išao stasit i tankovijast momak, i kao da je izbjegavao svakom društvu. Bio mlad, nausnice istom trgle; nešto crne masti, crna oka, žarka pogleda. Išao putićem, a misao mu nekud daleko lutala; no pred o čima mu neprestano lebdila slika lijepe Ajiše. Često bi osporio hod, zamislio se o onom čarobnom licu, osmjehu, onim divnim očima, umiljatu pogledu, a slatke njene rije či i sad mu zuje u ušima. To je prvo djevojče koje je Ahmetu palo na srce.
Ahmet je i dosad hodao kao i ostala mom čad, al' nikad da mu oko zapne za kojugod djevojku. Ali on nije ni nalik na današnju mla đariju. On hodao po mahalama, al' vazda skroman i stidan kao djevojka; nikad rije či, nikad one razuzdanosti kao u druge momčadi. Na prvi se mah vidjelo da je sin čuvenog Omer-efendije koji je nekad kasabom upravljao.
Kakav je bio Omer-efendija tako je i djecu svoju odgojio. Najstarijeg Mehmeda izu či i postavi pisarom kod kadije uz lijepu pla ću, srednji mu, Ahmet, iza njegove smrti svrši ruždiju i pade u tenzimat, a najmlađi, Alija, eno ga vazda prvi u nauci medu svojim drugovima. Kad ih je tako izveo na pravi put, onda je mirno legao u grob, ostavivši ih sijedoj hanumi koja se di čila s njima.
No majci je ipak najstariji, Mehmed-efendija, zadao dosta brige. Odgojen u zgodi, ostao iza oca u lijepu imanju, čijim se prihodom kuća uzdržavala kao malo koja u kasabi, a on, mlad, pao pod ajluk, pa se dugo naprovodio, momkovao, dok se
jedva oženi i smiri. Pa i sad, ve ć i otac, ne može da se otrese starih svojih drugova, i sad• često zađe s
njima kud na zelen, protefere či i proveseli se. Nikad on doduše nikom ne bi na putu, ja l' da kome rekne »crno ti u oku«, al' mati se za njeg bojala, kakav je današnji naraštaj.
Zato je sijeda hanuma bila u strahu i za Ahmeta, često govorila, da se i on ženi, al' Ahmet ni da čuje o tom. Da je tome bilo vrijeme to i on vidi, al' Ahmet... ta malo je onakvih, to su mnogi rekli: mladi, a opet uvi đao neurednost starijega brata. Razumio je maj činu bojazan, al' je bio ipak tvrdo uvjeren da on nikad ne će bratovim tragom. Sa svojom se ženidbom nije žurio jer je htio sam sobom da steče i namakne sve što mu treba, a u drugu ruku opet: Ahmet je bio svojih misli. Propustio je tolike
lijepe prilike, za što ga je i mati korila, a samo da nade onu koja će mu bit u srcu, i kojoj će se i on svidati. U takoj je ženidbi on tražio sre ću svoju.
Sjutri dan Ahmet nije mogao odoljeti srcu da ne prođe ispod Muharemaginih prozora. Prolazio je on tuda i prije, al' prije se i ne ču da je Muharemagina Ajiša već djevojka na udaju. Pa i vidao je nekoliko puta, al' nikad mu se ne u čini onaka kakvu je vidje na jučerašnjem sastanku na Ibriševu brijegu. A kad je tu smotri, a ona stala izvan kola, nježna i umiljata, njemu je srce ja če zakucalo. Zbunio se u prvi mah, pa onda okrenuo se k njoj a ona... sva porumenila pa se sklonila za jednu drugaricu svoju. Tada joj se približio i... progovorili po nekoliko riječi. Ahmet joj pri polasku obećao da će je potražit sjutri dan kod ku će njezine.
Od tog je dana Ajiša ispunjavala dušu njegovu. Jutrom bi bacio pogled u ku ću Muharemaginu a pred večer svakog dana kojasio se ispod njenih prozora. Doskora počeo i obnoć odilazit Ajiši pod prozor i ostajao do neko doba, a ljubav tiha i nježna sve čvršće spajala srca njihova.
- Ah, ne znam kako bih ti kazao koliko si mi za srce prirasla! - govorio joj on jedanput.
- Vjerujem ti, Ahmete! - odvra ćala ona al' vjeruj i ti meni!
- Otkada smo ono prvi put progovorili, znaš...?
- Onog dana nikad ne ću zaboravit!
- Ja odonda vazda o tebi mislim!
Ahmetu se činilo da se njih dvoje nikad nijesu vidjeli da bi se ipak jedanput našli.
I zima je bila na izmaku, a Ahmet nije propustio dana ili noći da ne vidi Ajišu, da ne progovori s njom koju rije č. Što koji dan, što koji sastanak, ljubav sve vruća, oni mislili, čeznuli jedno za drugim
...
II


Latinski jezik

0.1 Ave! Dobro došli na wikiknjigu o latinskom jeziku gdje možete naučiti ovaj poznati povijesni jezik!
Ovo je jednostavan udžbenik koji će vam omogućiti lagano i jednostavno učenje latinskog jezika, bilo da ga već učite, morate naučiti ili ste slobodni entuzijast koji bi volio prevoditi latinske tekstove. Prije samog početka, poželjno je da znate gramatiku vlastitog jezika, i to vrste riječi, deklinacije i vremena; no to nije prijeko potrebno.
Latinski jezik je jezik antičkih Rimljana kojeg su oni primili od Grka preko Etrušćana. Korijeni su mu u pokrajini Latium (Lacij), gdje je grad Rim i osnovan. Prestao je biti govoren propašću Rimskog carstva, no unatoč tome ostao je izuzetno očuvan. Jedna država ga koristi kao službeni jezik - Vatikan. Može se reći da je prozor u intelektualni svijet jer se gotovo svi europski jezici temelje na njemu i koristi se u medicini i biologiji.
Prije svega treba reći da je drugačije učiti jezik sam i učiti uz učitelja. Težit će se da tekst bude jednostavan, pamtljiv i lako čitljiv. Čuvajte vid! Ukoliko doista želite započeti s učenjem, bilo bi poželjno da ispišete lekcije ukoliko vam je printer dostupan. Također pazite da prođete kroz sve lekcije, jer sve su lekcije međusobno povezane i potrebno je znati jednu da biste shvatili drugu lekciju.
1 Plan rada
Učenje je podjeljeno na cjeline (module) po nekoliko lekcija. Budući da je latinski jezik po pitanju vokabulara bogat, uz gramatiku učit ćemo riječi, kao i prevođenje tekstova. Učit ćemo postupno, jer jezik se ne može naučiti ''u jednom dahu'', a posebice ne i latinski jezik. Radi lakšeg razumijevanja, lekcije će biti povezane.
Uz podjelu na module, učenje će biti podijeljeno na temeljni dio i napredni dio. Možda će vam se, dok budete čitali plan rada, neki pojmovi učiniti nejasnima ili ćete postati nesigurni kad vidite koliko mnogo lekcija ima. No, ne brinite jer gradivo je relativno jednostavno i pamtljivo. Uz to, svaki gramatički pojam bit će pojašnjen na početku lekcije. Jedino na što trebate paziti je da ne brzate s gradivom, već odredite određeni dio dana za učenje i učite dnevno po lekciju ili dvije, jer tako će sve što naučite ''ostati u glavi''.
1.1 Temeljni dio
U temeljnom dijelu naučit ćemo sve vrste deklinacija, prezent i osnovni vokabular. Uz to naučit ćemo prevođenje i analizu rečenica.
1.1.0.1 Prva cjelina-Uvod/Introductio
1. Pismo i izgovor u latinskom jeziku (abeceda, izgovor i naglasak)
2. Vrste i navođenje riječi (sve vrste riječi i načini navođenja)
3. Što su deklinacije? (uvod u deklinacije; prva deklinacija)
4. Uvod u glagolska vremena (uvod u vremena; prezent prve konjugacije)
1.1.0.2 Druga cjelina
1. Druga ili O-deklinacija (druga deklinacija - vrste)
2. Druga konjugacija (prezent druge konjugacije)
3. Analiza jednostavnih rečenica (kako raščlaniti i prevoditi rečenice)
1.1.0.3 Treća cjelina
1. Pridjevi prve i druge deklinacije (uvod u pridjeve)
2. Treća deklinacija:suglasničke osnove (treća deklinacija i imenice suglasničkih osnova)
3. Treća deklinacija:I-osnove (treća deklinacija i imenice I-osnova)
4. Pridjevi treće deklinacije (pridjevi koji se dekliniraju po trećoj deklinaciji)
5. Analiza rečenica (proširivanje znanja o analizi rečenica)
6. Treća konjugacija (prezent treće konjugacije)
7. Četvrta i peta deklinacija
1.1.0.4 Četvrta cjelina
1. Četvrta konjugacija (prezent četvrte konjugacije)
2. Komparacija (stupnjevanje) pridjeva (pozitiv, komparativ i superlativ pridjeva)
3. Perfekt (prošlo vrijeme)
4. Buduće vrijeme (futur prvi i drugi)
5. Imperfekt i imperativ (vrsta prošlog vremena i zapovjedni način)
6. Pluskvamperfekt i gerund (složeno prošlo vrijeme i glagolska imenica)
7. Pasiv (trpni glagolski način sa oblicima; prezent, imperfekt i futur prvi)
8. Pasiv II (pasiv perfekta, pluskvamperfekta i futura drugog)
1.2 Napredni dio
1.2.0.1 Prva cjelina
1. Zamjenice
2. Brojevi
3. Prilozi
4. Sintaksa rečenice

Jezici


Wiki junior Sunčev sistem/Saturn

Prethodni članak: Jupiter
Saturn je šesta planeta u Sunčevom sistemu. Od Sunca je udaljen deset puta više nego Zemlja. Uz Jupiter, Uran i Neptun pripada grupi plinovitih divova, planeta vanjskog dijela Sunčevog sistema. Najpoznatije obilježje Saturna su planetarni prstenovi.
Saturn odbija gotovo polovinu sunčeve svjetlosti koja ga obasjava (kaže se da mu je albedo 0,47). Jedan je od najsvjetlijih objekata na nebu (iza Sunca, Mjeseca, Jupitera i Venere) pa je zato i poznat od davnina. Kada ga posmatramo vide se pojasevi na površini, ali oni nisu tako šareni kao Jupiterovi. U atmosferi pušu jaki vjetrovi, a zbog magnetnog polja planete javlja se i polarna svjetlost, baš kao na Zemlji.
1 Koliko je velika planeta?
Širina (prečnik) mu je oko 120.536 km i ima dosta veliku masu. Saturn je po veličini i masi druga planeta nakon Jupitera.
2 Kakva je njena površina?
Saturn je spljošten na polovima i proširen na ekvatoru, što je posljedica brze rotacije planete. Druge plinovite planete (Jupiter, Uran, Neptun) su također spljoštene, ali ne toliko kao Saturn. Uglavnom je napravljen od gasa i tečnosti. Možda ima malo jezgro od stijene i leda. Jedina je planeta u Sunčevom sistemu čija je prosječna gustina manja od gustine vode.
3 Saturnovi prstenovi
Saturn je poznat po svojim prstenovima koji ga okružuju u 7 pojaseva, označenih slovima A do G. Poznati su još od vremena kad je Galileo Galilej prvi upotrijebio teleskop da bi posmatrao nebo. Sastoje se od velikog broja stijena, željeznog oksida i leda. Dijelovi bliže Saturnu se okreću brže od onih daljih. Prstenovi su vrlo tanki (250.000 km široki i 1,5 km debeli). Razmaci između njih dobili su imena po slavnim naučnicima.
Postoji veza između saturnovih prstenova i satelita. Neki od satelita su "pastirski", t.j. čuvaju prstenove, a neki su odgovorni za nastanak pukotina u prstenovima. Atlas, Prometej (Prometheus) i Pandora su pastirski sateliti. Pandora i Prometej "čuvaju" prsten F, a Pan se nalazi u Enckeovoj pukotini.
4 Saturnovi mjeseci?
Saturn ima 83 poznata satelita od kojih 53 imaju imena. Broj satelita vjerovatno nije potpun jer Saturnovi prstenovi smetaju u njihovom otkrivanju sa Zemlje.
Veličina nekih Saturnovih mjeseci i veličina nekih komada leda u njegovim prstenovima su slične, što znači da nikada ne možemo znati tačan broj mjeseci. Saturnov najveći mjesec zove se Titan i dovoljno je velik da bude planeta za sebe! Mjesec Hiperion je jedino tijelo u Sunčevom sistemu za koje se zna da ima haotičnu rotaciju (nepravilnu).
4.1 Pastirski mjeseci
Postoje mali mjeseci u obliku krompira u ili blizu Saturnovih prstenova. Oni kontrolišu dijelove prstena svojom gravitacijom. Zbog toga se zovu pastirski mjeseci. Poznato ih je šest, a možda ih ima i više.
4.2 Mimas
Mimas je uglavnom napravljen od vodenog leda s malom količinom stijena. Ima veliki krater za svoju veličinu koji se zove Herschel. Širina kratera je 130 km, a širina Mimasa oko tri puta veća. Krater čini da Mimas izgleda kao Zvijezda smrti iz filmova Star Wars.
4.3 Enkelad
Enkelad (Enceladus) je napravljen od leda. Gušći je od ostalih ledenih mjeseci. To sugerira da ima i nešto kamena unutra. Ima glatku površine, pukotine i nekoliko kratera. Glatka površina je dosta mlada. Tamošnji krateri su izbrisani u proteklih 100 miliona godina. Vodena para je pronađena na glatkom području oko južnog pola. Pukotine i žljebovi sugeriraju tektoniku sličnu Ganimedovoj. Pronađeni su i neki grebeni kao na mjesecu Evropa. To znači da možda postoje okeani ispod nekih oblasti Enkelada. Plimne sile iz Dione mogle bi pokretati neke od ovih aktivnosti. To je zato što Enkelad kruži oko Saturna dva puta za svaku Dioninu orbitu. Zbog toga Diona i Saturn privlače (vuku) Enkelad. Ovo je slično tome kako Evropa i Ganimed plimnim silama pokreću Ioove vulkane.
4.4 Tetida
Tetida je ledeni mjesec koji ima mnogo kratera, uključujući ogromnog Odiseja koji je širok 400 km, a širinaTetide je nešto preko 1.000 km. Krater je postao spljošten jer ledeni materijal ne drži svoj oblik tako dobro kao kamen. Postoji i velika dolina koja se zove Ithaca Chasma. Duboka je 3 do 5 km, široka 100 km i duga 2000 km.
Postoje dva mjeseca, Telesto i Kalipso, koji dijele Tetidinu orbitu. Telesto je ispred Tetide, a Kalipso je iza njega.
4.5 Diona
Diona je napravljena od puno leda i možda u njenom jezgru ima kamenja. Ima puno kratera. Krateri su spljošteni jer led ne drži njihov oblik tako dobro kao stijena. Jedna strana ima svijetle bijele linije koje su ustvari pukotine i lomovi na površini. Dva mjeseca dijele Dioninu orbitu. Helene je ispred Dione, a Polideuces je iza nje.
4.6 Rea
Rea je ledeni mjesec sličan Dioni s malo stijene u jezgri. Ima mnogo kratera uglavnom na jednoj strani, a na drugoj strani ima svijetlo bijelih ledenih područja.
5 Koliko traje godina na ovoj planeti?
Jedan Saturnov obilazak oko Sunca traje 29,35 zemaljskih godina.
6 Koliko traje dan na ovoj planeti?
Jedno okretanje Saturna oko svoje ose traje oko 10 sati, 39 minuta i 25 sekundi.
7 Koliko je jaka Saturnova gravitacija
Da lebdite blizu vrhova oblaka Saturna, on bi vas povukao nadole sa silom samo malo jačom od sile Zemljine gravitacije. Efekti velike širini Saturna i njegove mase gotovo se međusobno poništavaju, čineći silu samo malo većom od zemaljske. Dakle, ako imate 50 kilograma na Zemlji, na Saturnu bi imali 53 kilograma.
8 Po kome je planeta dobila ime?
Saturn je dobio ime po rimskom bogu poljoprivrede i vremena žetve. Učio je ljude kako da uzgajaju biljke. Bio je Jupiterov otac. Subota u engleskom jeziku je nazvana po njemu. U grčkoj mitologiji poznat je kao Kronos.
9 Od lega je načinjen Saturn
Saturnova unutrašnjost je slična Jupiterovoj i sastoji se od jezgre od kamena i leda, koja je 20 puta veće mase od Zemljine. Oko jezgre se omotava sloj metalnog vodika, pa onda sloj gasovitog vodika. Metalni vodik, nazvan tako zbog svojstava koje vodik poprima pri velikom pristiku, je mnogo dublje nego što je to slučaj kod masivnijeg Jupitera. Saturn je po sastavu 75% vodik i 25% helijum, s tragovima vode, metana i amonijaka. Taj sastav približno odgovara sastavu prvobitnog oblaka od kojeg je i nastao Sunčev sistem.
10 Historija istraživanja
Saturn su do sada posjetile 4 letjelice: Pioneer 11 (1979)., Voyager 1 (1980.), Voyager 2 (1981.) te Cassini-Huygens. Letjelica Cassini ušla je 1. jula 2004. u orbitu oko Saturna i počela 4-godišnju misiju istraživanja Saturna, njegovih prstenova, magnetosfere i satelita. Cassini nosi sondu Huygens koja će početkom 2005. biti bačena u atmosferu Saturnovog najvećeg satelita Titana.
11 Planeta Saturn u romanima i filmovima
Saturn se rijetko pojavljuje kao središte radnje, ali su zbog prstena njegove slike popularne kao pozadina u mnogim filmovima.
* 2001: Odiseja u svemiru (1968) Arthura C Clarkea - Saturn i njegov sistem su središte radnje umjesto Jupitera.
* Saturn 3 (film) iz (1980) - većinom se događa u Saturnovom sistemu.
Sljedeći članak: Uran
ar:ويكي الأطفال:نظام شمسي/زحل
de:Wikijunior_Sonnensystem/_Saturn
en:Wikijunior:Solar System/Saturn
es:Wikichicos/Sistema_Solar/Saturno
fr:Wikijunior:Système_solaire/Saturne
nl:Wikijunior:Zonnestelsel/Saturnus
pl:Wikijunior:Układ_Słoneczny/Saturn
fi:Wikijunior_Aurinkokunta/Saturnus

Wiki junior Sunčev sistem


Osnove Španskog jezika/Brojevi

Dvije osnovne vrste brojeva su glavni brojevi i redni brojevi. Osim te dvije vrste ovdje ćemo spomenuti i razlomke.
--------
30...........
--------
Napomena: brojevi do trideset se mogu pisati kao jedna riječ (kao što je navedeno u gornjim primjerima). Brojevi preko trideset se pišu tako što se navede desetica zatim veznik y i onda jedinica.
Primjer:
* 58 cincuenta y ocho
* 92 noventa y dos
* 47 cuarenta y siete
1 Redni brojevi
----------------
U govoru se obično koristi samo prvih dvanaest rednih brojeva, a od tog broja naviše toga uobičajeno je koristiti glavne brojeve.
2 Razlomci
Ako vam treba jos nesto,obavezno nam se obratite.Hvala na paznji.

Osnove Španskog jezika


Turski jezik

1 Uvod
Tekst koji slijedi je tečaj čiji je cilj pružiti jedno osnovno znanje modernog turskog jezika.
Izlaganje počinje općim opisom karakteristika turskog jezika i ukazivanjem na značajne elemente koji ga razlikuju od drugih jezika. Zatim smo obradili pet glavnih tema: fonetika, pravopis, morfologija, skladnja i leksik.
U dodatku se detaljno raspravlja o nekim specifičnim osobitostima i zanimljivostima. Na primjer, za srpskohrvatske govornike svakako može biti zanimljiv lista turskih riječi asimiliranih u srpskohrvatski jezik.
Na kraju je data bibliografija tekstova na kojima se temelji tečaj, kao i pomoćna bibliografija tekstova korisnih za nastavak učenja i postizanje dubljeg znanja.
:: Osobine turskog jezika
# Fonetika
# Pravopis
# Morfologija
# Skladnja
# Leksik
:: Dodatak
:: Literatura
:: Autori i prava

Jezici


Latinski jezik/Vrste i navođenje riječi

1 Uvod
U našoj gramatici postoje promjenjive i nepromjenjive vrste riječi, kao i u latinskom jeziku. Imenice, glagoli, pridjevi, zamjenice i brojevi su promjenjive, a prilozi, prijedlozi, veznici i uzvici nepromjenjive vrste riječi. Svaku od ovih vrsta ćemo posebno i detaljno obraditi. A evo kao se to kaže na latinskom jeziku:
Kod nas, Latinski jezik,
Imenice, Substantiva
Glagoli, Verba
Pridjevi, Adiectiva
Zamjenice, Pronomina
Brojevi, Numeralia
Kod nas, Latinski jezik,
Prilozi, Adverbia
Prijedlozi, Praepositiones
Veznici, Coniuctiones
Uzvici, Interiectiones
Vrste riječi u latinskom jeziku obavljaju istu funkciju kao i kod nas. Imenice su sve one riječi koje označavaju bića, stvari i pojave. Glagoli su sve one riječi koje označavaju radnju, stanje i zbivanje. Pridjevi su sve one riječi koje označavaju kakvo je što, od čega je što i pripadnost čega čemu/komu. Zamjenice su vrste riječi čija je namjena zamjenjivanje imenica. Brojevi su riječi koje govore što je koje po redu, količinu čega i po koliko puta je nešto.
Prilozi označavaju način, prijedlozi označavaju lokaciju u rečenici, veznici su riječi koje povezuju dvije ili više rečenica i uzvici su kratke čestice kojima se izriče dozivanje ili izvikivanje.
2 Kako navesti riječi?
U latinskom jeziku riječi se navode ovisno o vrsti. Kod nas, kad bi vas neki stranac upitao kako se nešto kaže ili zove, vi biste mu naveli samo nominativ tražene riječi. No, u latinskom to nije slučaj. Zašto? Upravo zato što je latinski jezik gramatički bogat, jer postoje različiti načini sklonidbe imenica i konjugacije glagola. Stoga da bi se izbjegli problemi, npr. kako deklinirati koju imenicu ili konjugirati glagol, navodi se više oblika iste riječi da bi se ta riječ prepoznala. Pogledajmo kako ćemo navesti neke vrste riječi (zasada je potrebno znati samo kako se navode imenice i glagoli).
2.0.0.1 1. Imenice
Imenice ćemo navoditi tako što ćemo uz nominativ jednine navoditi i genitiv jednine, rod date imenice te prijevod. Pogledajmo neke primjere:
Silva, silvae, femininum-šuma ili skraćeno silva, -ae f. šuma
Vidimo da je riječ silva nominativ jednine, silvae genitiv jednine, femininum rod imenice (o čemu ćemo više učiti u lekciji koja govori o prvoj deklinaciji) i prijevod riječi - šuma. Pogledajmo još neke primjere:
stella, -ae f. zvijezda
nauta, -ae m. mornar
agricola, -ae m. seljak
lac, -tis n. mlijeko
fortitudo, -dinis f. hrabrost
2.0.0.2 2. Glagoli
Dok ne naučimo sve oblike glagolskih vremena, glagole navodimo tako što navedemo prvo lice jednine prezenta danog glagola, zatim navedemo infinitiv glagola ili broj konjugacije te dodamo prijevod. Pogledajmo neke primjere:
amo, amare (1) voljeti
do, dare (1) dati
doceo, docere (2) podučavati
moneo, monere (2) opominjati
lego, legere (3) čitati
fallo, fallere (3) varati
audio, audire (4) čuti, slušati
punio, punire (4) kazniti
3 Naučili smo
U ovoj smo lekciji naučili:
- što su vrste riječi,
- koje su sklonjive (promjenjive), a koje nisu,
- kako se navode imenice i glagoli.


Bosansko-Azerski Razgovor

Zdravo!
''Salam!''
Dobro jutro!
''Sabahınız xeyir!''
Dobar dan!
''Gününüz xeyir!''
Dobro veče!
''Axşamınız xeyir!''
Laku noć!
''Gecəniz xeyir!''
Kako ste?
''Necəsiniz?''
Dobro sam, hvala.
''Yaxşıyam, təşəkkür edirəm.''
Vi kako ste?
''Siz necəsiniz?''
Kako se zovete?
''Adınız nədir?''
Ja se zovem ...
''Mənim adım ...''
Drago mi je.
''Çox şadam.''
Koliko imate godina?
''Neçə yaşınız var?''
Imam trideset godina.
''Otuz yaşım var.''
Koja je vaša struka?
''Peşəniz nədir?''
Ja sam učenik.
''Mən tələbəyəm.''
Ja sam nastavnik.
''Mən müəlliməm.''
Ja sam doktor.
''Mən həkiməm.''
Koja je vaša nacionalnost?
''Hansı millətdənsiniz?''
Turčin sam.
''Türkəm.''
Bošnjak sam.
''Bosniyalıyam.''
Mnogo vam hvala.
''Sizə çox təşəkkür edirəm.''
Nema na čemu.
''Deyməz.''


Latinski jezik/Što su deklinacije?

Nepotrebne pizdarije a stvarno
1 Uvod
U prošloj lekciji naučili smo da su imenice (''substantiva'') riječi koje označavaju bića, predmete i pojave. Kao i kod nas, i u latinskom jeziku imenice su sklonjive po padežima. Uz to, skoro svaka imenica ima jedninu i množinu te tri roda, muški (''masculinum''), ženski (''femininum'') i srednji rod (''neutrum''). No, sklonidba nije u potpunosti slična našoj. U latinskom jeziku postoji pet načina dekliniranja (sklonidbe) - to su deklinacije. Svaka promjenjiva riječ pripada određenoj deklinaciji i samo se po njoj može sklanjati. Ponovimo ukratko našu deklinaciju:
Jednina, Množina
N. ptica, N. ptice
G. ptice, G. ptica
D. ptici, D. pticama
A. pticu, A. ptice
V. ptico, V. ptice
L. ptici, L. pticama
I. pticom, I. pticama
Latinski, kao i svaki flektivni jezik (jezik koji poznaje padeže) ima određene gramatičke norme, ali i iznimke od tih normi. Kako budemo podrobnije učili deklinacije, nailazit ćemo na određene imenice koje imaju posebnu deklinaciju.
Latinskih padeža ima 6, s time da posljednji padež ablativ ima ulogu naših lokativa i instrumentala.
2 Prva ili a-deklinacija
Ovom se deklinacijom sklanjaju isključivo imenice ženskog roda, s time da postoji i nekoliko imenica muškog roda koje imaju ovu deklinaciju. Naziva se još i a-deklinacijom iz razloga što osnova imenica ove deklinacije završava na -a.
Napomena: bitno je dobro zapamtiti sve nastavke koje nadalje budemo učili, kao i ostatak gramatike ukoliko želite steći određenu razinu tečnosti u ovom jeziku. Najbolja metoda za ovo je da izdeklinirate neke imenice ove deklinacije i usporedite s našom deklinacijom imenica na -a u ovom slučaju.
2.1 Deklinacija
Pogledajmo nastavke ove deklinacije na primjeru imenice terra, -ae f. zemlja.
Padež, Jednina, Množina
N, terra, terrae
G, terrae, terrarum
D, terrae, terris
A, terram, terras
V, terra, terrae
Abl., terra, terris
2.2 Osnovni vokabular
Promotrimo nekoliko riječi ove deklinacije te njihova značenja:
* silva, -ae f. šuma
* rosa, -ae f. ruža
*poeta, -ae m. pjesnik
*agricola, -ae m. seljak, ratar
*stella, -ae f. zvijezda
*nauta, -ae m. mornar
3 Iznimke i specifičnosti
Postoji nekoliko imenica ove deklinacije koje imaju određene karakteristike.
*Imenica familia (obitelj) ima stari genitivni nastavak -as kada je u vezi s imenicama pater i mater. Dakle, bit će pater familias (otac obitelji, domaćin).
*Imenica dea (božica) ima dativ i ablativ na -abus jer postoje druge imenice koje bi u tim padežima pokazivale iste oblike.


Ekonomija/Temeljni problemi ekonomske organizacije

Svako ljudsko društvo, bilo da se radi o robovlasničkoj državi ili savremenoj kapitalističkoj zemlji, mora se suočiti sa tri osnovna ekonomska problema i riješiti svaki od njih. Ti problemi su:
*''Šta proizvoditi''?
*''Kako proizvoditi''? i
*''Za koga proizvoditi''?
0.1 Šta proizvoditi
Šta proizvesti i u kojim količinama, te koliko od svakog dobra proizvesti i u kojim omjerima? Te kada proizvoditi? Trebaju li se danas proizvoditi jakne ili kolači? Da li nam treba malo veoma kvalitetnih jakni ili se trebamo bazirati na proizvodnju mnogo manje kvalitetnih ali jeftinijih kolača? Drugo je pitanje, da se trebamo bazirati na proizvodnju peći, kako bi smo sutra mogli proizvesti više kruha, znači odložiti tekuću potrošnju danas, odnosno ulagati u kapitalne investicije.
0.2 Kako proizvoditi
Kako proizvoditi i ko će proizvoditi je drugo veliko pitanje. Ekonomija jedne zemlje mora odgovoriti na problem da li se treba npr. baviti poljoprivredom ili treba više ulagati u škole za prehrambene inžinjere? I jedno i drugo ima svoje prednosti i nedostatke. Zatim su tu nedoumice o izvorima proizvodnje, npr. da li koristiti jeftinu energiju dobivenu iz uglja, koja mnogo zagađuje ili se bazirati na opasnu ali (relativno) čistiju nuklearnu energiju.
0.3 Za koga proizvoditi
Treće pitanje glasi: Za koga sav ovaj trud? Ko će pobrati sav šlag? Ili formalno rečeno, kako će se nacionalni proizvod raspodijeliti na mnogobrojne porodice sa različitim željama i potrebama? Hoćemo li na kraju dobiti društvo sa malobrojnim bogatašima i masom gladnih i siromašnih? Ili ćemo imati socijalnu pravdu i pravednu raspodjelu bogatstva?
Svako društvo, počev od primitivnog plemena do modernih kapitalističkih zemalja, svako na svoj način, pristupa ovim problemima i drugačije ih. Teorija ekonomije se trudi da prouči načine i sisteme rješavanja tih problema koji su razvijani kroz historiju, te da ih razvije i predloži načine za njihovu primjenu u praksi.
1 Ulazi i izlazi
Ekonomskim pojmovima izraženo, tri nabrojane ekonomske nedoumice se svode na izbor između ''ulaza'' (engl.: input) i ''izlaza'' (engl.: output) privrede.
1.1 Ulazi
Ulazi su robe i proizvodi (sirovine) koje koriste preduzeća u procesu proizvodnje. Preduzeća koriste postojeću tehnologiju, da bi pomoću nje, kombinirali ulaze i proizveli izlaze (robu i proizvode koje kasnije prodaju). Ulaze možemo podijeliti u tri široke kategorije:
*zemlju (zemljište)
*rad (radnu snagu) i
*kapital (trajna dobra, oprema i sl.)
1.1.1 Zemljište
Zemlja odnosno prirodni resursi predstavljaju dar prirode koje čovjek koristi od davnina za svoje potrebe. U njih se ubrajaju zemlja koja se iskorištava u poljoprivredi, zemlja na kojoj su izgrađene kuće, preduzeća, pogoni, zgrade i putevi, auta zatim, energetski resursi: nafta, plin, vjetar i drugi, te rudna bogatstva, voda, zrak i mnoga druga.
1.1.2 Radna snaga
Rad se sastoji od čovjekovog radnog vremena provedenog proizvodeći robe i proizvode, radeći u fabrikama automobila, obrađujući zemlju, držeći predavanja na fakultetu ili praveći ćevape. Postoje stotine i hiljade različitih zanimanja kojima se čovjek bavi, za koja su potrebni različiti nivoi znanja i obrazovanja. Rad je najvažniji i najuobičajeniji ulaz u savremenoj industriji.
1.1.3 Kapital
Kapitalne resurse čine stalna dobra privrede, proizvedena s namjerom da služe u proizvodnji drugih dobara. Najjednostavniji primjer kapitalnog dobra predstavlja čekić. Da bi se on proizveo potrebno nam je drvo i željezo odnosno prirodni resursi. Zatim se potrebno uložiti truda i rada, da bi se na kraju dobio čekić, kao halat u proizvodnji mnogih drugih proizvoda i dobara. Kapitalna dobra čine mašine, putevi, računari, kamioni, željezare, automobili, valjci i još hiljade drugih. Akumulacija specijalnih kapitalnih dobara je bitan proces ekonomskog razvoja svake zemlje.
1.2 Izlazi
Izlazi (dobra, proizvodi, usluge) su različite korisne robe i usluge koje se ili troše ili upotrebljavaju za daljnju preradu i proizvodnju. Ako zamislimo proizvodnju pizze, znamo da su nam potrebni voda, brašno, sir, salama, sos od paradajza, tepsija i pećnica, te eventualno neko ko će nam napraviti pizzu (stručna radna snaga). Sve nabrojano predstavlja ulaze. Ukusna i sočna pizza predstavlja izlaz.
2 Vrste privrednog uređenja
Ako se sad vratimo na ranije objašnjenje o tri osnovna problema ekonomije: 1. Koje izlaze proizvoditi?, 2. Kako ih proizvoditi i u kojim količinama? i 3. Za koga proizvoditi izlaze i kako ih raspodijeliti?; dolazimo do podjele privrednih uređenja jedne zemlje kroz historiju čovječanstva. U najranijim zajednicama, običaji i tradicije su upravljali svakim oblikom ponašanja čovjeka kao pojedinca. Šta, kako i za koga se odlučivalo tradicijom koja je prenošena s koljena na koljeno. U starom Egiptu, sinovi su bez razmišljanja nasljeđivali zanimanje od oca. U modernim privredama, običaji se ne mogu dovoljno brzo prilagođavati oblicima proizvodnje koji se izuzetno brzo mijenjaju. Različita društva se suočavaju s potrebama za mijenjanjem preko alternativnih ekonomskih sistema. Danas se gotovo sve državne privrede mogu svrstati u jednu od dvije kategorije.
2.1 Komandna privreda
To je vrsta privrede u kojoj vlada (strukture vlasti, administracija) donosi gotovo sve odluke o proizvodnji. Takva vrsta privrede, koja je bila raširena u Istočnoj Evropi, Sovjetskom Savezu, Kini, Balkanu i još nekim zemljama, je zasnovana na principima državne vlasti nad sredstvima za proizvodnju (državna preduzeća), te država upravlja operacijama preduzeća u gotovo svim sektorima. Danas je ova vrsta privrede u izumiranju, najvećim dijelom zbog propasti komunističkih zemalja i njihovoj tranziciji u kapitalizam.
2.2 Tržišna privreda
U SAD-u i većini demokratskih zemalja Zapada, većina ekonomskih pitanja se rješava putem slobodnog tržišta. Zbog toga se taj sistem zove i ''tržišna privreda''. U tom sistemu, pojedinci i preduzeća donose odluke, vođeni svojim sopstvenim interesom, prilagođavajući se uslovima okoline, zakonske regulative, sistema cijena, profita i rizika, inicijativa i nagrada. Preduzeća iz svog interesa najčešće proizvode one proizvode koji donose najveće profite, tehnikama proizvodnje koje najmanje koštaju. Nivo potrošnje određuje, preko interesa i potreba pojedinaca, ko i kako se troše plate i lična primanja i dohoci od vlasništva. Ovim sistemom, svaki pojedinac se rukovodi svojim ličnim interesom, a kao suma svih interesa dobiva se veoma efikasan, učinkovit i razrađen sistem tržišta koji reguliše sva tri ekonomska pitanja: šta, kako i za koga.
Iako su većina današnjih privreda uglavnom tržišne, nepostoji nigdje na svijetu, privreda koja je potpuno tržišna, u kojoj nema nimalo utjecaja države i vlade. Tržišna ekonomija koja se najviše približila ovoj idealnoj tržišnoj privredi je ekonomija Engleske u toku 19. vijeka. Kasnije se, zbog velikih kriza koje su pogodile mnoge zemlje, u ekonomske odluke malo po malo miješala i vlada. Vlada sada donosi zakone i pravila koja reguliraju ekonomski život, pruža usluge obrazovanja i policije, te reguliše probleme zagađivanja i pravila ponašanja preduzeća. Čak i danas najveća komunistička (i komandna) privreda svijeta - Kina, nije u potpunosti komandna, već sve veću ulogu igraju privatni vlasnici preduzeća koji donose lične odluke o proizvodnji i potrošnji.
3 Novac
Historijskim razvojem ljudske civilizacije i specijaliziranjem ljudi na određene oblasti privrede, došlo je i do potrebe da se proizvedena dobra razmjene. Naprimjer, drevni poljoprivrednici su se specijalizirali za uzgoj hrane, a drevni kovači na izradu alata za obradu zemlje. Svoje proizvode su mogli mijenjati (trampiti) direktno jedan od drugog. Kako se taj proces usložnjavao, počele su se koristiti određene robe koje su vršile funkciju univerzalnog sredstva za razmjenu. Među svim tim robama, zlato i srebro su ostali gotovo do danas. Vrlo brzo, drevne civilizacije i carstva počela su od plemenitih metala kovati kovanice, koje su prvi oblik današnjeg novca. Danas su u cijelom svijetu u opticaju papirne novčanice i kovanice koje imaju sve funkcije novca. U novije vrijeme, iz novca su izvedeni i brojni novčani agregati. Tako se naprimjer umjesto novcem može plaćati čekovima, kreditnim karticama i slično, a svi ti agregati i dalje imaju podlogu u novcu. Funkcija novca osim što olakšava razmjenu dobara i usluga, služi i kao sredstvo tezaurisanja bogatstva (štednje).
Moderna ekonomska teorija posmatra novac kao i svaku drugu vrstu robe. Kao i druge robe, novac se također može zamjenjivati jedan za drugi. To je naročito izraženo u zamjeni raznih stranih valuta jednu za drugu. Također, novac može i izgubiti na vrijednosti, tako da se za istu količinu novca u određenom vremenskom periodu ne može dobiti ista količina roba, nego znatno manja. Takva pojava naziva se inflacija. Postoji i suprotna pojava, kada se nakon određenog perioda za istu količinu novca dobija veća količina roba, a naziva se deflacija. Naprimjer tokom 1930tih i Velike depresije novac je enormno izgubio na vrijednosti, uz veliki rast stope nezaposlenosti. Novac također može izgubiti vrijednost i zbog prirodnih nesreća u toj zemlji ili zbog izbijanja rata.


Latinski jezik/Pismo i izgovor u latinskom jeziku

Haljina
1 Uvod. Pismo
Kao i svaki jezik, latinski jezik ima svoju abecedu i pravila pisanja i izgovaranja. Abeceda latinskog jezika ima ukupno 24 slova i šest dvoglasa (diftonga). Pisali su samo velikim slovima (kako se može vidjeti i na rimskim natpisima), a mala slova su nastala preoblikovanjem velikih slova pri brzom pisanju. Velikim početnim slovom se, uz prvu riječ u rečenici i imenice, pišu i pridjevi izvedeni iz imenica (na primjer, Roma - Rim; Romanus - rimski). Glasovi se dijele ovako:
Samoglasnici: A, O, U, I, E, Y.
Suglasnici: B, C, D, F, G, H, K, L, M, N, P, Q, R, S, T, V, X, Z.
Dvoglasi: AE, OE, AU, EI, EU, UI.
2 Izgovor
U svim riječima samoglasnik ispred drugog samoglasnika redovno je kratak (''Vocalis ante vocalem brevis est''). Postoje dva tipa izgovora, i to klasični (izgovor koji se koristio do kraja antike) i tradicionalni (očuvao se tradicijom; taj ćemo izgovor obrađivati). Postoje određene razlike u ova dva izgovora, npr. riječ rosa (ruža) po klasičnom izgovoru se izgovara kao ''rosa'', a po tradicionalnom kao ''roza''. I jednom i drugom načinu izgovora zajedničko je ovo:
- i na početku riječi pred samoglasnikom izgovara se kao j (na primjer, ''iam'' - jam; ''iustus'' - justus) a u srednini riječi među samoglasnicima izgovara se kao ij (''maior'' - maijor).
- y se redovno izgovara kao naše i, na primjer u riječima ''Syria'' i ''Byzantinus''.
- x se izgovara kao ks, na primjer u riječima ''lex'' ili ''pax''.
- c se ispred slova A, O i U te ispred suglasnika izgovara kao k (npr. ''caput'' - kaput, ''cura'' - kura), a u ostalim slučajevima se izgovara kao c (npr. u riječi ''centum'').
- ch se izgovara kao h, na primjer u riječima ''schola'' i ''machina''.
- ph se izgovara kao f, na primjer u riječima ''Delphi'' i ''Phillipus''.
- qu se izgovara kao kv, kao u riječi ''aqua''.
- ngu se izgovara kao ngv, na primjer u riječi ''lingua''.
- su se izgovara kao sv, na primjer u riječi ''suavis''.
- Slova Y i Z nalaze se uglavnom u riječima koje su preuzete iz starogrčkog jezika. Slovo S se redovno izgovara kao Z.
- Slog ti se pred vokalom izgovara kao ci, na primjer u riječima ''ratio'' i ''natio''. No, kao ti se izgovara ukoliko su pred tim slogom slova S, T i X, na primjer u riječima ''bestia'', ''mixtio'' i ''Vettius'', te u riječima koje su preuzete iz grčkog jezika.
3 Naglasak
U latinskom jeziku svaka riječ osim enklitika ima određeni naglasak. U riječima koje su građene od dva sloga, naglasak se nalazi na prvom slogu (kao u riječima ''amo'' i ''mater''). Ako je riječ trosložna i višesložna, tada je naglašen pretposljednji slog u riječi ukoliko je dug (kao u riječima ''monebam'' i ''legetus''), a ako je pretposljednji slog kratak, tada se naglasak nalazi na trećem slogu od kraja, kao u riječima ''roboris'' i ''dormientibus''.
A kako ćemo odrediti kad je slog dug, a kad nije? Slog je obično dug ukoliko se u njemu nalazi dugi samoglasnik, npr. samoglasnik A; kad se u njemu nalazi neki od dvoglasa; ako iza kratkog samoglasnika slijedi dva ili više suglasnika, te kada iza kratkog samoglasnika se nalazi složeni suglasnik. No, postoji iznimka za ovo pravilo! Ukoliko se enklitike -que, -ne i -ve spoje sa određenom riječi, tada riječ s kojom se enklitika spojila ima naglasak na svom zadnjem slogu, na primjer kod riječi ''terraque'' i ''populusque''.
4 Naučili smo
U ovoj smo lekciji naučili podjelu glasova, kako se pojedini glasovi izgovaraju i pravila naglaska u riječima.


Silotski jezik

Ova knjiga govori o jeziku Siloti. Siloti se uglavnom govori u Indiji, Bangladešu, Ujedinjenom Kraljevstvu i drugim zemljama. Sylheti je jedinstven indoarijski jezik.
1 Abeceda
/a/, /i/, /ʊ/, /ɛ/, /ɔ/
/a/, /i/, /ʊ/, /ɛ/, /ɔ/
/xɔ/, /xɔ́/, /ɡɔ/, /ɡɔ́/, /ŋɔ/
/sɔ/, /sɔ́/, /zɔ/, /zɔ́/,
/ʈɔ/, /ʈɔ́/, /ɖɔ/, /ɖɔ́/,
/t̪ɔ/, /t̪ɔ́/, /d̪ɔ/, /d̪ɔ́/, /nɔ/
/fɔ/, /fɔ́/, /bɔ/, /bɔ́/, /mɔ/
/ɾɔ/, /lɔ/, /ɽɔ/, /ʃɔ/, /ɦɔ/


Latinske izreke/Izreke

Prethodni članak: Uvod
Latinske izreke
*Ab Iove principium - (Od Jupitera početak - doslovno zn.). Počnimo sa najvažnijim
*Acta est fabula - Predstava je završena - Svetonije pripisuje Avgustu
*Ad kalendas Graecas - O grčkim kalendama (nikada)
*Ad litteram - Doslovno
*Alea iacta est - Kocka je bačena - Svetonije pripisuje Cezaru
*Amor vincit omnia - Ljubav sve pobjeđuje
*Amicus certus in re incerta cernitur - Pravi se prijatelj poznaje u nevolji
*Ancoras tollere - Dići sidra; odmagliti
*Anima candida - Čista (poštena) duša
*Ante meridiem - Prije podne
*Arbiter elegantiae - Sudija otmjenosti
*Ars longa, vita brevis - Umjetnost je duga, a život kratak
*Ars poetica - Pjesništvo
*Asinus asinum vricat - Magarac magarca gladi
*Audaces fortuna iuvat - Hrabrima pomaže sreća - Vergilije
*Audiautur et altera pars - Neka se čuje i druga strana
*Aurora musis amica est - Zora je muzama prijateljica
*Ave Caesarae, morituri te salutant! - Zdravo, Cezare, umirući (oni koji će umrijeti) te pozdravljaju
*Bellum omnium in omnes - Rat sviju protiv svih
*Vene vixit qui bene latuit - Dobro je živio ko je neopažen živio - Rene Dekart
*Bibere humanum est, ergo bibamus - Piti je ljudski, zato pijmo
*Bovi imponere clitellas - Volu staviti samar
*Casus belli - Povod za rat, događaj koji opravdava rat
*Certo certius - Sigurnije od sigurnoga
*Cetĕrum censeo Carthagĭnem esse delendam - "Uostalom, smatram da Kartagu treba razoriti." (Marko Porcije Katon Stariji; svaki svoj govor u senatu, neovisno o temi, završavao tom rečenicom).
*Ceterum censeo - Danas se govori ''Ceterum censeo'', kad netko nešto uporno zahtjeva. Pita li se nekoga za njegov ''Ceterum censeo'', pita ga se koji mu je važan cilj ili ciljevi u njegovom životu.
*Citius, altius, fortius! - Brže, više, jače!
*Claude os, aperi oculos! - Ćuti i gledaj!
*Cogito, ergo sum - Mislim, dakle jesam (Mislim, dakle postojim) - Rene Dekart
*Condicio sine qua non - Uslov bez koga je nešto nemoguće (Jedino pod tim uslovom)
*Cornix cornici oculos non effodiet - Vrana vrani oko ne vadi
*Cornu copiae - Rog izobilja
*Credo ut intelligam! - Vjerujem da bih spoznao
*Cui bono? - U čiju korist?
*Cuiusvis hominis set errare - Svaki čovjek mora da griješi
*Cum grano salis - Sa zrnom soli - ima skrivena poruka o kojoj treba razmisliti
*De gustibus non disputandum est - O ukusima ne vrijedi raspravljati
*Deus ex machina - (Bog iz mašine - doslovno zn.). Neočekivano rješenje
*Diem perdidi - Izgubio sam dan
*Dies diem docet - Dan dan poučava. Iz dana u dan uči!
*Divide et impera - Zavadi pa vladaj
*Divitiarum et formae gloria fluxa est - Krhka je slava bogatstva i zlata - Salustije
*Dixi et salvavi animam meam - Rekoh i spasoh svoju dušu
*Domine, domine domine sunt - Gospodine, da li su gospođe kod kuće? (igra riječi)
*Dubito ergo cogito, cogito ergo sum - Sumnjam dakle mislim, mislim dakle postojim Rene Dekart
*Dulce cum utili - Ugodno sa korisnim
*Dulce enim etiam nomen est pacis - Slatko je već i ime mir - Ciceron
*Dum spiro spero - Dok dišem (živim), nadam se
*Dura lex sed lex - Tvrd je zakon ali je zakon
*Eppur si muove! - Ipak se okreće! - Galileo Galilej
*Equi donati dentes non inspiciuntur - Poklonjenom konju se u zube ne gleda
*Errare humanum est - Ljudski je griješiti
*Ex nihilo nihil fit - Iz ničega ništa ne nastaje
*Ex tempore - Odmah, smjesta
*Experientia docet - Iskustvo poučava - Vergilije
*Fama volat! - (Glas leti! - doslovno zn.). Vijest se brzo širi
*Fas est et ab hoste doceri - I od neprijatelja treba učiti
*Festina lente! - Požuri polako!
*Fide, sed cui, vide! - Vjeruj, samo pazi kome vjeruješ
*Finis coronat opus - Konac djelo krasi
*Fortasse erit, fortasse non erit - Možda će biti, možda neće biti
*Gloria in excelsis Deo et in terra pax hominibus bonae voluntatis - Slava Bogu i na Zemlji mir ljudima dobre volje
*Gratia gratiam parit! - Ljubav rađa ljubav!
*Hanibal est ante portas - (Hanibal je pred vratima - doslovno zn.). Nastupila je opasnost.
*Historia magistra vitae est - Historija je učiteljica života
*Hoc loco - Na ovom mjestu (ovde)
*Hodie mihi, cras tibi - Danas meni, sutra tebi
*Homo sui iuris - Samostalan, nezavistan čovjek
*Homo homini lupus est - Čovjek je čovjeku vuk
*Honores mutant mores - Počasti mijenjaju ponašanje (navike)
*Ibis redibis numquam in bello peribis - Zavisno od akcenta pri izgovoru može značiti:
Ići ćeš, vratićeš se u ratu nećeš poginuti ili
Ići ćeš, nećeš se vratiti u ratu ćeš poginuti. Pitije proročice!
*Id est - To jest
*Ignavis semper ferie - Lenjivcima je uvek raspust
*Ignoramus et ignoramibus - Ne znamo, a nećemo nikada ni znati
*Ignorantia legis non excusat - Nepoznavanje zakona nije izgovor
*Ignorantia nocet - Neznanje škodi
*Imago animi sermo est - Govor je slika duše - Ciceron
*In dubio pro reo - U sumnji treba suditi u korist okrivljenika
*In medias res. - U suštinu stvari.
*In rebus adversis meliora sperare memento - U nevolji ne zaboravi da će doći bolja vremena (Poslije kiše sunce sija)
*In vino veritas - U vinu je istina
*Inter arma musae tacent (Inter arma silent musae) - Među oružjem muze ćute (nema umjetnosti za vrijeme rata)
*Inter nos - Među nama
*Intus, intus est Troianus equus - Unutra, unutra je trojanski konj (Opasnost je blizu)
*Iuris praecepta sunt haec: honeste vivere, alterum non laedere, suum cuique tribuere -
Propisi prava su: pošteno živjeti, drugog ne vrijeđati, svakom svoje dati
*Ius est ars boni et aequi - Pravo je umjetnost dobrog i jednakog
*Ius orbitur vi - Sila sahranjuje pravo
*Iustitia omni auro carior - Pravičnost je od svega zlata skupocjenija - Ciceron
*Iustitia regnorum fundamentum - Pravičnost je (treba da bude) osnov vladavine
*Lapsus calami - Omaška u pisanju
*Lapsus linguae - Omaška u govoru
*Lapsus memoriae - Omaška u pamćenju
*Labor omnia facit - Rad čini sve
*Labor omnia vincit - Rad sve pobjeđuje (u radu je spas)
*Legalitas regnorum fundamentum - Zakonitost je temelj država
*Leve fit, quod bene fartur, onus - Teret postaje lakši kada se spretno nosi
*Libertati viam facere - Otvarati put slobodi
*Lupus in fabula - (Vuk u priči - doslovno zn.). Mi o vuku, a vuk na vrata.
*Magni nominis umbra - Sjenka značajnog čovjeka - Lukan
*Mala herba cito crescit - Korov brzo raste
*Malum discordiae - Jabuka razdora
*Manifestum non eget probatione - Očiglednu stvar ne treba dokazivati
*Manu propria - Svojeručno
*Manus manum lavat - Ruka ruku mije
*Mea parvitas - Moja malenkost
*Medeis ageometretos eisito! - Niko ko ne zna geometriju, neka ne ulazi!
*Medio tutisimus ibis - Sredinom je najbolje ići - Ovidije
*Medium tenuere beati - Sredine se drže blaženi
*Mel in ore fel in corde. - U ustima med, u srcu jed.
*Melius non incipient, quam desinunt - Bolje ne počinjati, nego stati na pola
*Mens sana in corpore sano - U zdravom tijelu zdrav duh
*Mutum est pictura poema - Slika je nijema pjesma
*Nec Hercules contra duos - (Ni Herakle protiv dvojice - doslovno). Dva loša ubiše Miloša.
*Noli turbare circulos meos - (Ne diraj moje krugove - doslovno zn.). Ne uznemiravaj me, ne dosađuj mi. - Arhimed
*Nolite iacere margaritas ante porcos - Ne bacajte bisere pred svinje
*Nomina sunt odiosa - (Imena su mrska - dosl. značenje) Imena (ne treba) pominjati
*Non omnia possumus omnes - Ne možemo svi sve
*Non progredi est regredi - Ne napredovati znači nazadovati
*Non quis, sed quid - Ne ko, već šta
*Non scholae, sed vitae discimus - Ne za školu, već za život učimo
*Nosce te ipsum - Upoznaj sebe samog - latinski prevod Sokratove misli
*Nulla dies sine linea - Ni jedan dan bez linije. Svakog dana nešto uradi
*Nulla regula sine exceptione - Nijedno pravilo nije bez izuzetka
*Nullum crimen, nullum poena sine lege - Nema zločina i nema kazne ako to nije propisano zakonom.
*O tempora, o mores! - Čudnih li vremena, čudnih li običaja! - Ciceron
*Omne principium difficile est - Svaki početak je težak
*Omnia praeclara rara - Sve divno je retko. - Ciceron
*Omnia mea mecum porto - Sve svoje sa sobom nosim
*Omnium rerum mensura homo - Čovjek je mjera svih stvari
*Orate, ne intretis in tentationem - Molite se da ne dođete u iskušenje - Isus Hrist
*Per aspera ad astra - Kroz trnje do zvijezda
*Persona grata - Poželjna (draga) osoba
*Persona non grata - Nepoželjna osoba
*Piscem natare doces - Učiš ribu da pliva
*Plus, minus - Više, manje (otprilike)
*Post hoc, ergo propter hoc - Poslije ovog, dakle zbog ovog
*Post meridiem - Poslije podne
*Post scriptum - Poslije onoga što je napisano
*Potentes potenter tormenta patientur - Ko se služi silom, od sile će i poginuti
*Potins sero quam numquam - Bolje ikada nego nikada
*Prima virtus set vitio carere - Najvažnija vrlina je biti bez mana
*Primum vivere, deinde philosophari - Prvo živjeti, onda filozofirati
*Primus inter pares - Prvi među jednakima po rangu
*Procul a Iove procul a fulmine - (Daleko od Jupitera, daleko od groma!- dosl. značenje)
Dalje od moćnih, dalje od njihovog bijesa.
*Pulsate et opekietur vobis - Kucajte i otvoriće vam se
*Quae nocent, saepe docent - Što škodi, često uči
*Quid iuris - što zakon ( u smislu - koji zakon treba primjeniti)
*Quidquid latine dictum sit, altum viditur - Šta god se kaže na latinskom zvuči mudro
*Quisque suorem verborum optimus interpres - Svako je najbolji tumač svojih riječi
*Quo vadis, Domine? - Kuda ideš, Gospode? - apostol Petar uputio Hristu
*Recta linea brevissima, recta via tutissima - Prava linija je najkraća, pravi put je najsigurniji
*Reliquiae reliquiarum - Ostatak ostatka
*Repetitio mater studiorum est - Ponavljanje je majka znanja
*Res, non verba - Djela, ne riječi
*Res publica - Opšta (javna) stvar
*Risu inepto res ineptior nulla est - Nema neukusnije stvari od neukusnog (neumjesnog) smijeha
*Risum teneatis? - Možete li da se ne nasmijete?
*Sapienti sat - Pametnome dosta
*Sapiens homo omnia sea secum portat - (Pametan čovjek sve svoje sobom nosi - doslovno zn.). Osim znanja ništa nam nije potrebno
*Semper dic verum, vacuam duc crimine vitam, fer patienter onus, fac sapienter opus. - Uvijek govori istinu, ne čini zlo, strpljivo podnosi teret, razumno radi posao
*Senatus Romanus populusque - Rimski senat i narod
*Si fueris Romae, Romano vivito more, si fueris alibi, vivito sicut ibi - Ako budeš u Rimu, živi na rimski način, ako budeš na drugom mjestu, živi kao onde
*Sic itur ad astra - Dotaći zvijezde
*Sic transit gloria mundi - Tako prolazi slava svijeta
*Sine lingua Latina nullum inteligentia - Bez znanja latinskog jezika nema obrazovanja
*Sine lege autem poena conscientia est - Kada nema zakona, kazna je savjest
*Si vis pacem, para bellum - Ako želiš mir, spremaj se za rat
*Sub rosa - (Ispod ruže - doslovno zn.). U tajnosti, u povjerenju
*Sub voce - Pod rječju
*Suaviter in modo, fortier in re! - U načinu blago, u suštini nepropustljivo!
*Sunt facta verbis difficiliora - Teža su djela nego riječi - Ciceron
*Surdo fabulam naras - Gluhom pričaš priču (uzalud mu govoriš)
*Tabula Pythagorica - Tablica množenja
*Tabula rasa - (Izbrisana tablica - doslovno zn.). Čistina
*Tantum possumus quantum scimus - Toliko možemo koliko znamo
*Tempori parce! - Štedi vrijeme!
*Teneo te, Africa! - Držim te, Afriko! - Svetonije pripisao Cezaru
*Tertium non datur - Trećega nema
*Testis unus, testis nullus! - Jedan svjedok nikakav svjedok!
*Timeo Danaos et donna ferentes - Bojim se Danajaca i kada darove nose
*Tu ne cede malis, sed contra audentior ito - Ne ustukni pred nedaćom već joj hrabro u susret kreni - Vergilije
*Tu quoque, Brute, mi fili? - Zar i ti, sine Brute? - Cezar
*Ubi bene, ibi patria - Gdje je dobro tamo je domovina
*Ubi concordia ibi victoria - Gdje je sloga tu je pobjeda
*Una hirundo non facit ver - Jedna lasta ne čini proljeće
*Unusquisque suae fortunae faber est - Svako je kovač svoje sreće
*Urbs aeterna - Vječni grad (Rim)
*Usus est optimus magister - Iskustvo je najbolji učitelj - Ciceron
*Ut ameris, ama - Da bi bio voljen, voli!
*Ut sementem feceris, ita metes - Kako budeš posijao, tako ćeš i požnjeti
*Vae victis - Teško pobijeđenima
*Veni, vidi, vici - Dođoh, vidjeh, pobjedih - Gaj Julije Cezar
*Venies sub dentem - Doći ćeš pod zub (Dopašćeš mi šaka)
*Verba volant scripta manent - Riječi lete, ono što je napisano ostaje
*Veritas vincit - Istina pobjeđuje
*Vinum et pueri verices - Djeca i pijanci ne lažu
*Virtus, non copia vincint - Pobjeđuje hrabrost, a ne mnoštvo
*Vis legis - Sila zakona
*Vivere est militare! - Živjeti znači boriti se! (Život je borba!)
*Votum separatum - Izdvojeni glas
*Vox populi, vox dei - Glas naroda je božji glas

Latinske izreke


Wiki junior Sunčev sistem/Neptun

Prethodni članak: Uran
Neptun je osma planeta od Sunca. On je "vanjska planeta", a napravljen je od stijena i metala, dok su na površini voda, amonijak i metan, a u atmosferi hidrogen i helijum.
1 Koliko je Neptun velik
Neptun je po veličini veoma sličan Uranu. Njegov prečnik je tek nešto manji, širine 49.528 km . Po dužini je dug skoro kao četiri Zemlje .
2 Kako izgleda površina Neptuna
Atmosfera Neptuna ima neke tamnoplave mrlje. Kada je sonda Voyager prošla pored Neptuna 1989. godine, snimila je jednu od njih zvanu Velika tamna mrlja. 1994. je nestala, ali se kasnije ponovo pojavila. Tu je i veliki bijeli oblak sa nadimkom "Skuter". Obilazi Neptun svakih 16 sati . Vjetrovi Neptuna su veoma brzi, pušu do 2000 km na sat (najbrži u cijelom Sunčevom sistemu) . To je oko četiri puta brže od najbržeg zabilježenog tornada na Zemlji.
3 Kakvi su mu prstenovi?
Neptun ima neke blijede prstenove koji su tamni i teško ih je vidjeti. U nekim dijelovima prstenova gdje je materijal gušći ima grudvica.
4 Kakvi su njegovi mjeseci?
Neptun ima 14 do sada otkrivenih mjeseci. Moglo bi biti više.
4.1 Unutrašnji mjeseci
Postoji najmanje pet malih mjeseci u obliku krompira koji kruže u blizini Neptuna.
4.2 Protej
Protej (ili Proteus) je tamni mjesec prečnika oko 418 km. Ima nepravilan oblik. U rimskoj mitologiji Protej je bio bog mora koji se mogao promijeniti u bilo koji oblik koji je htio.
4.3 Triton
Triton je najveći Neptunov mjesec. Naučnici misle da je veoma sličan Plutonu. Prečnika je 2700 km. Napravljen je od kamena i leda. Na njemu je jako hladno. Ima temperaturu površine od -235 °C. Triton ima vrlo tanku atmosferu sastavljenu od azota i malo metana.
Na njemu postoje vulkani koji imaju erupcije tečnog azota , prašine ili jedinjenja metana. Erupcije se dešavaju zbog godišnjih doba. Kratera je malo jer ih erupcije prekrivaju. Postoje ledene kape koje mijenjaju veličinu s godišnjim dobima. Tu su i grebeni i doline. Možda su nastali zbog stalnog smrzavanja i odmrzavanja.
Zanimljiva stvar u vezi Tritonove orbite je da ona ide oko Neptuna u suprotnom smjeru od Neptunove orbite. Zbog toga naučnici misle da je Tritona davno zarobio Neptun. U rimskoj mitologiji, Triton je bio Neptunov sin.
4.4 Nereida
Nereida je mjesec nepravilnog oblika prečnika oko 340 km. Njegova orbita je vrlo ekscentrična (izdužena, kao kada bi na papiru nacrtali jaje). Možda ga je uhvatio Neptun gravitacijom ili ga je Tritonova gravitacija pomjerila u ekscentričnu orbitu kada je Triton zarobljen. U rimskoj mitologiji Nereide su bile morske nimfe.
4.5 Vanjski mjeseci
Postoji više od pet drugih poznatih mjeseci. Oni su mali mejseci u obliku krompira daleko od Neptuna. Možda ima još toga što još nismo vidjeli.
5 Koliko je dug neptunov dan
Dan na Neptunu traje 16 sati i 7 minuta.
6 Koliko je duga neptunova godina
Neptunova godina traje oko 165 zemaljskih godina, odnosno 60.265 dana.
7 Od čega je Neptun napravljen
Neptun je napravljen od kamena i metala u jezgru. Jezgro je vjerovatno veće od Uranovog jer je Neptun teži, iako su planete iste veličine. Oko jezgra je kamen, voda, amonijak i metan. Atmosfera je napravljena od vodonika i helijuma. Niže u atmosferi ima metana i amonijaka. Metan čini da Neptun ima jako lijepu plavo-zelenu boju.
8 Koliko je jaka neptunova gravitacija
Da lebdite blizu vrhova oblaka Neptuna, on bi vas povukao nadole sa silom samo malo jačom od sile Zemljine gravitacije. Efekti Neptunovog većeg prečnika i njegove mase gotovo se poništavaju, te je sila teže samo malo veća nego na našoj planeti .
9 Kako je Neptun dobio ime
Neptun je dobio ime po rimskom bogu mora, poznatom i kao Posejdon u Grčkoj mitologiji .

Wiki junior Sunčev sistem


Ekonomija/Uvod

1 Šta je ekonomija
Ekonomija pokriva sve vrste tema. Ali u biti ona je posvećena razumijevanju problema kako društvo alocira svoje oskudne resurse. Uz proučavanje implikacija oskudnosti, ekonomija pokušava odgonetnuti još i 1001 zagonetku svakodnevnog života.
1.1 Interes za proučavanje ekonomije
Nesumnjivo svatko od nas u svom životu postavi stotine ekonomskih pitanja čak i prije nego u ruke uzme prvu knjigu o ekonomiji. Pitanja poput: ''Zašto ljudi brinu o vladinom budžetskom deficitu''? ''Kakvi su utjecaji budžetskog deficita na inflaciju''? ''Zašto ljudi brinu zbog inflacije''? ''Zašto su neki ljudi bogati a neki siromašni''?, ljudi često i nesvjesno postavljaju bez konkretnog odgovora.
Kao naučna disciplina, ekonomija je stara dva vijeka. Tačnije, od kako je škotski naučnik Adam Smith objavio svoju knjigu "Bogatstvo naroda" (''Wealth of Nations'') 1776. godine, koja je prokrčila put ostalima. Nije slučajno da je ova knjiga objavljena iste godine kada su i engleske kolonije u Americi proglasile nezavisnost. Pokret za političku slobodu od tiranije evropskih monarhija pojavio se skoro istovremeno s pokušajem za oslobađanjem cijena i nadnica od nemilosrdne državne regulacije.
Doprinos Adama Smitha je bio analiziranje načina na koji su tržišta organizirala ekonomski život i ostvarivala brz ekonomski razvoj. On je pokazao da je sistem cijena i tržišta sposoban koordinirati ljude i preduzeća bez ikakvog centralnog upravljanja. Gotovo jedan vijek nakon toga, nakon što su pulsirajući kapitalistički poduhvati u željeznici, tekstilnoj industriji i ostalim sektorima počeli širiti svoj uticaj u svakom predijelu svijeta, pojavila se ogromna kritika kapitalizma: Karl Marxov ''Kapital'' (1867, 1885, 1894). Marx je tvrdio da je kapitalizam osuđen na propast i da će uskoro uslijediti depresije, revolucionarni pokreti i socijalizam.
U desetljećima koja su uslijedila, činilo se da događaji potvrđuju Marxova predviđanja. Ekonomske panike i duboke krize 1890tih i 1930tih, dovodile su intelektualce dvadesetog vijeka do sumnje u održivost kapitalizma privatnog poduzetništva. Socijalisti su počeli primjenjivati svoj model u Sovjetskom Savezu 1917 i do kasnih 1980tih gotovo jednom trećinom svijeta su zavladale Marxove doktrine.
Međutim, 1936 godine na dnu Velike krize John Maynard Keynes objavljuje "Opću teoriju zaposlenosti, kamata i novca" (''General Theory of Employment, Interest and Money''). Ovo remek-djelo je opisalo novi pristup koji će pomoći vladinoj monetarnoj politici da ukrote i najgora bjesnila privrednih ciklusa.
U 1980tim, točak se okrenuo za puni krug. Kapitalističke zemlje Zapada i socijalističke zemlje Istoka ponovo su otkrile moć tržišta da ostvari brzu tehnološku promjenu i visoke standarde života. Na Zapadu, vlade su smanjile teret kontrole nad industrijom i ukinule kontrolu cijena. Najdramatičnija dešavanja desila su se u Istočnoj Evropi, gdje je mirna revolucija 1989 prisilila socijalističke zemlje da odbace mehanizam centralnog planiranja i da puste da ponovo slobodno djeluju sile tržišta. Temeljne poruke Adama Smitha ponovo su otkrivene gotovo dva vijeka nakon objavljivanja njegovog ''Bogatstva naroda''.
2 Definicija ekonomije
Šta je zapravo predmet proučavanja nauke koju su izučavali ekonomisti od Smitha, preko Keynesa do Marxa i današnje generacije?
*Ekonomija pita ''šta'' treba proizvoditi, ''kako'' se trebaju ta dobra proizvesti i za ''koga'' ih treba proizvoditi.
*Ekonomija proučava kretanja u cijeloj privredi - trendove cijena, proizvodnje, nezaposlenosti i vanjske trgovine. Kada se ti tredovi shvate i razumiju, ekonomija pomaže odrediti kakve politike državne vlade moraju imati da se iskoriste prednosti i poboljšaju učinci privrede.
*Ekonomija proučava trgovinu između država. Ona pomaže objasniti zašto države uvoze neka dobra a izvoze druga i proučava utjecaje postavljanja ekonomskih prepreka (carina, kvoti, kontigenata i slično) na državnim granicama.
Spisak oblasti u koje ekonomija zadire je veoma velik. Međutim, ako se uzme suština svih definicija, može se naći zajednička misao:
*Ekonomija proučava kako društvo koristi oskudne resurse da bi proizvelo vrijedne robe i kako bi ih raspodijelilo različitim ljudima.
Ekonomisti obično razlikuju makroekonomiju, koja proučava funkcionisanje privrede kao cjeline, i mikroekonomiju, koja proučava ponašanje pojedinačnih komponenti privrede, kao što su proizvodni sektori, preduzeća i ponašanje potrošaća. Proučavajući mikroekonomiju, ispitujemo ponašanje pojedinih dijelova privrede, između ostalog kako se određuju pojedine cijene, šta određuje cijenu zemljišta, rada i kapitala, te istražujemo prednosti i nedostatke tržišnog mehanizma. Na drugoj strani, makroekonomiju posmatramo širokim objektivom. Ona istražuje kako se određuje rast i razina proizvodnje, proučava nezaposlenost i inflaciju, bavi se ukupnom novčanom masom te istražuje zbog čega neke države brzo napreduju dok druge stagniraju.
3 Ekonomske tehnike
U proučavanju ekonomije, ekonomisti imaju na raspolaganju nekoliko tehnika, ponekad nazvane naučnim pristupima:
*Posmatranja su jedan od značajnijih izvora ekonomskih znanja. Posebno se to odnosi na podatke iz prošlosti. Za primjer može se uzeti inflacija, izraz koji označava opći porast razine cijena. Građani, bankari i poličke vođe često brinu zbog inflacije i poduzimaju korake smanjujući proizvodnju, povećavajući nezaposlenost da bi spriječili ili usporili prijeteću inflaciju. Kako se može razumijeti šteta koju inflacija može načiniti? Može se naprimjer proučavati slučaj inflacije iz prošlosti. Njemačka inflacija 1920tih godina za vrijeme koje su cijene rasle hiljadu milijardi posto za dvije godine, uništila je veliki dio bogatstva srednje klase, te dovela do socijalnih nemira, i, kao što mnogi vjeruju, dovela na vlast Hitlera. Proučavajući ovaj ekstremni primjer inflacije, može se steći uvid u mnogo umjerenije slučajeve inflacije 1970tih i 1980tih godina u SAD-u, ili nešto izraženije u bivšoj Jugoslaviji početkom 1990tih.
*Ekonomska analiza je pristup koji počinje grupisanjem pretpostavki nakon čega se putem logičkog zaključivanja dolazi do određenih predviđanja o ekonomskom ponašanju ljudi, preduzeća ili ukupne privrede. Za primjer se može uzeti pokušavanje ograničavanja uvoza stranih dobara da bi se "zaštitili" domaći proizvođaći i radnici od strane konkurencije. Posljednjih godina u Bosnu i Hercegovinu (ali i mnoge druge zapadne zemlje) uvezeno je više stranih dobara nego što je prodano (izvezeno) u inostranstvo. Rezultat toga se može primjetiti u opadanju prerađivačke industrije. Vlasnici proizvodnih preduzeća predlažu ograničavanje uvoza industrijskih dobara kako bi sačuvali radna mjesta. Posljedica bi moglo biti rast cijena tih dobara u odnosu na cijene na međunarodnom tržištu, te smanjenje ukupnog nacionalnog dohotka.
*Statistika igra veoma važnu ulogu u ekonomskom proučavanju. Vlade i preduzeća redovno objavljuju ogromne količine podataka koji mogu pomoći u analizi ekonomskog stanja na kvanititativni način. Dok stvarna primjena takvih informacija zahtjeva znanje iz vjerovatnoće i ekonometrije, razumijevanje rezultata zahtjeva samo pažljivo čitanje i zdrav razum.
*Ekperimenti u ekonomiji se značajno razlikuju od eksperimenata kod prirodnih nauka poput hemije i fizike. Prije svega, ekonomisti ne mogu detaljno izmjeriti uticaje inflacije na nezaposlenost, nivo proizvodnje i slično onom preciznošću kojom fizičar može izmjeriti masu nekog tijela. Veoma je teško oponašati cjelokupnu privredu u laboratoriji. I pored tih nedostataka, ekonomisti uspješno izvode pojedine eksperimente kako bi objasnili ekonomsko ponašanje. Na primjer, ekonomisti su mjerili reakcije ljudi na različite vrste vladinih programa da poveća dohotke siromašnima. Ti eksperimenti su u velikoj mjeri doprinijeli u razumijevanju kako promjene vladinih programa mogu utjecati na radne navike ljudi i njihovu štednju. Drugi eksperimenti pokazuju kako se tržišta ponašaju kada postoji mali broj proizvođača.
Ove četiri tehnike sačinjavaju pristup po kome ekonomska nauka napreduje. Svaki dan se stvori nova zagonetka. Kao odgovor na nju, ekonomisti testiraju nove ideje, odbacuju stare i ekonomija se razvija i mijenja.
4 Greške u ekonomskom zaključivanju
4.1 Promjena u samo jednom faktoru
Većina ekonomskih problema uključuje više sila koje djeluju u isto vrijeme. Naprimjer, broj kupljenih automobila u jednoj godini određen je cijenama automobila, standardu i dohocima potrošaća, cijenama benzina i slično. Kako se može mjeriti samo jedan od ovih faktora držeći ostale stvari jednake? Ključni korak je izoliranje pojedinačne varijable, a u isto vrijeme držanje ostalih konstantnim. Ako se želi mjeriti utjecaj cijena automobila na broj kupljenih automobila, moramo ispitati utjecaj promijene cijena auta, dok osiguravamo da se dohoci potrošaća, cijene benzina, nivo kamatnih stopa i sve ostale varijable ne mijenjaju.
Ako bismo pokušali odrediti utjecaj velikog povećanja cijena benzina na prodaju automobila koje je uslijedilo nakon krize u Perzijskom zalivu u jesen 1990 i početkom Pustinjske oluje, analiza bi bila izuzetno komplikovana. U isto vrijeme kada je cijena nafte divljala, opali su i dohoci potrošaća i njihova kupovna moć, a i cijene sirovina u automobilskoj industriji su zasigurno porasle. Ukoliko ove faktore ne iskljućite, te pokušate zamisliti da su dohoci i njihova kupovna moć ostala ista, tek tada bi mogli izmjeriti utjecaj poskupljenja benzina na prodaju automobila.
4.2 Post hoc greška
Uobičajena greška u studijama odnosa uzrok-posljedica je ''post hoc'' greška. Klasični primjer ovakve greške je vjerovanje vrača u indijanskim društvima da su vračanje i malo arsena dovoljni da se ubije neprijatelj. Slično je i sa mišljenjem da će nakon smanjenja kamatnih stopa vlada ubirati više poreznih prihoda. Činjenica da se događaj A dogodio prije događaja B ne dokazuje da je događaj A uzrokovao događaj B. Zaključiti da ''nakon događaja'' povlaći ''zbog događaja'' znači počiniti ''post hoc'' grešku.
4.3 Greška uopštavanja
Ko je često gledao nogometne utakmice primjetio je da ljudi često skaču i ustaju sa sjedišta da bi bolje vidjeli? Obično shvate da, kada svi ustanu ne mogu bolje vidjeti. Taj primjer, u kojem ono što je istinito za pojedinca nije nužno istinito za svakoga ilustrira ''grešku uopštavanja''. Neki od primjera za grešku uopštavanja su:
*Pokušaji pojedinaca da štede za vrijeme krize mogu smanjiti ukupnu štednju zajednice.
*Ako jedna osoba prima više novca, ona će biti bogatija; ako svi dobijaju više novaca niko neće biti bogatiji
*SAD-u bi moglo koristiti da smanje carine postavljene na uvoznu robu, čak i ako ostale zemlje ne smanje svoje carine.
*Ako svi farmeri proizvedu puno žita, ukupni prihod farmi će vjerovatno opasti.
5 Zakon oskudnosti
U samoj srži ekonomije leži činjenica oskudnosti. Ekonomisti proučavaju način na koji se robe proizvode i troše zato što ljudi žele trošiti puno više nego što privreda može proizvesti. Kad bi se mogle proizvesti neograničene količine svakog dobra ili kada bi ljudske želje bile potpuno zadovoljene, ljudi ne bi brinuli o efikasnom korištenju oskudnih resursa i a ni ekonomija više ne bi imala smisla. Preduzeća ne bi trebala brinuti o efikasnom korištenju rada i materijala i vlade se ne bi trebale boriti za poreze ili potrošnju. U takvom raju obilja ne bi postojala ekonomska dobra - dobra koja su oskudna ili imaju ograničenu ponudu. Sve bi bilo besplatno poput pijeska u pustinji.
Niti jedno društvo nije dostiglo utopiju neograničenih sposobnosti. Dobra su ograničena, dok se želje čine neograničenim. Sva ekonomija proistječe iz ove osnovne činjenice oskudnosti. Ekonomijom pokušavamo naučiti kako društvo odabire iz izbora mogućih dobara i usluga, kako se različite robe proizvode i vrjednuju i tko troši ta dobra koja društvo proizvede.
6 Koristi od ekonomije
Načini na koje bi nam ekonomija mogla pomoći pojedinačno razlikovali bi se poput naših različitih života. Učenje o berzi bi, na primjer, mogli pomoći ljudima da upravljaju vlastitima financijama. Znanje o teoriji cijena i antitrustovskoj politici bi moglo poboljšati vještine pravnika. Ljudi svih zanimanja bi trebali znati barem osnove računovodstva i osnove zakonodavstva da bi postigli najveće zadovoljstvo i najveći profit od svojih poslova.
Ekonomija igra važnu ulogu u promovisanju analize državnih pitanja. Neko tko nikad nije studirao ekonomiju pri pomisli na državna pitanja, poput budžeta i monetarne politike, su gotovo hendikepirani. Ona omogućuje da se razumije naše društvo, ali to se isplati tek onda kada se ekonomsko znanje primjeni kao pomoć pri planiranju politika koje će pokušati izgraditi bolju budućnost. Ova razlika između opisivanja događaja i propisivanja savjeta i prijedloga je osnova moderne ekonomije. U ekonomiji moramo biti oprezni i praviti razliku između pozitivnih (činjeničnih) izjava i normativnih izjava (odnosno vrijednosnih sudova)
6.1 Normativna ekonomija
Normativna ekonomija uključuje etičke propise i sudove o vrijednosti. Mogu se postaviti pitanja poput: ''Treba li država davati novac siromašnima''?, ''Treba li budžetski deficit smanjivati višim porezima ili manjom potrošnjom?'' i slično. Na ova i slična pitanja nema ni tačnih ni pogrešnih odgovora, jer ona uključujuću percepciju različitih ljudi koji imaju različite etičke i moralne poglede. Takva pitanja se rješavaju političkim odlukama, a ne ekonomskom naukom.
6.2 Pozitivna ekonomija
Pozitivna ekonomija opisuje činjenice i ponašanje u prirodi.


Njemački jezik/Glagoli/Modalni glagoli

Modalni glagoli su oni glagoli koji, kada se koriste u rečenici, uza sebe moraju imati još jedan glagol. To su (prvo značenje je primarno, a ostala značenja sljedećih glagola koriste se u frazama):
dürfen - ''smjeti, moći'',
können - ''moći, znati'',
mögen* - ''voljeti'',
müssen - ''morati'',
sollen - ''trebati, morati'',
wollen - ''htjeti, željeti''.
----* *mögen: ovaj glagol ne označava zaljubljenost već se misli o učtivo iskazanoj želji ili potrebi (predmete, hranu...)
1 Prezent modalnih glagola
Svi modalni glagoli u prezentu su nepravilni.
dürfen
Lice, Jednina, Množina
1., ich darf, wir dürfen
2., du darfst, ihr dürft
3., er, sie, es darf, sie dürfen
können
Lice, Jednina, Množina
1., ich kann, wir können
2., du kannst, ihr könnt
3., er, sie, es kann, sie können
mögen
Lice, Jednina, Množina
1., ich mag, wir mögen
2., du magst, ihr mögt
3., er, sie, es mag, sie mögen
sollen
Lice, Jednina, Množina
1., ich soll, wir sollen
2., du sollst, ihr sollt
3., er, sie, es soll, sie sollen
wollen
Lice, Jednina, Množina
1., ich will, wir wollen
2., du willst, ihr wollt
3., er, sie, es will, sie wollen
müssen
Lice, Jednina, Množina
1., ich muss, wir müssen
2., du musst, ihr müsst
3., er, sie, es muss, sie müssen

Njemački jezik


Engleski za svakoga/Brojevi

1 Osnovni i redni brojevi
Osnovni brojevithe cardinal numbers, Redni brojevithe ordinal numbers
Arapski brojArabian number, Rimski brojkRoman number, Pisani brojnumeral, Arapski brojArabian number, Pisani brojnumeral
1, Ⅰ, one, 1st, first
2, Ⅱ, two, 2nd, second
3, Ⅲ, three, 3rd, third
4, Ⅳ, four, 4th, fourth
5, Ⅴ, five, 5th, fifth
6, Ⅵ, six, 6th, sixth
7, Ⅶ, seven, 7th, seventh
8, Ⅷ, eight, 8th, eighth
9, Ⅸ, nine, 9th, ninth
10, Ⅹ, ten, 10th, tenth
11, Ⅺ, eleven, 11th, eleventh
12, Ⅻ, twelve, 12th, twelfth
13, ⅫⅠ, thirteen, 13th, thirteenth
14, ⅩⅣ, fourteen, 14th, fourteenth
15, ⅩⅤ, fifteen, 15th, fifteenth
16, ⅩⅥ, sixteen, 16th, sixteenth
17, ⅩⅦ, seventeen, 17th, seventeenth
18, ⅩⅧ, eighteen, 18th, eighteenth
19, ⅩⅧ, nineteen, 19th, nineteenth
20, ⅩⅩ, twenty, 20th, twentieth
21, ⅩⅪ, twenty-one, 21st, twenty-first
22, ⅩⅫ, twenty-two, 22nd, twenty-second
23, ⅩⅫⅠ, twenty-three, 23rd, twenty-third
…, …, …, …, …
30, ⅩⅩⅩ, thirty, 30th, thirtieth
31, ⅩⅩⅪ, thirty-one, 31st, thirty-first
…, …, …, …, …
40, ⅩⅬ, forty, 40th, fortieth
50, Ⅼ, fifty, 50th, fiftieth
60, ⅬⅩ, sixty, 60th, sixtieth
70, ⅬⅩⅩ, seventy, 70th, seventieth
80, ⅬⅩⅩⅩ, eighty, 80th, eightieth
90, ⅩⅭ, ninety, 90th, ninetieth
99, ⅠⅭ, ninety-nine, 99th, ninety-ninth
100, Ⅽ, one/a hundred, 100th, one/a hundredth
101, ⅭⅠ, one/a hundred and one, 101st, one/a hundred and first
102, ⅭⅡ, one/a hundred and two, 102nd, one/a hundred and second
110, ⅭⅩ, one/a hundred and ten, 110th, one/a hundred and tenth
120, ⅭⅩⅩ, one/a hundred and twenty, 120th, one/a hundred and twentieth
200, ⅭⅭ, two hundred, 200th, two hundredth
300, ⅭⅭⅭ, three hundred, 300th, three hundredth
521, ⅮⅩⅪ, five hundred and twenty-one, 521st, five hundred and twenty-first
1,000, Ⅿ, one/a thousand, 1,000th, thousandth
2,000, ⅯⅯ, two thousand, 2,000th, two thousandth
6,040, …, six thousand and forty, 6,040th, six thousand and fortieth
10,000, …, ten thousand, 10,000th, ten thousandth
100,000, …, one/a hundred thousand, 100,000th, one/a hundred thousandth
1,000,, …, one/a million, 1,000,000th, one/a millionth
1,000,000,, …, one/a billion, 1,000,000,000th, one/a billionth
1,000,000,000,, …, one/a trillion, 1,000,000,000,000th, one/a trillionth
1015, …, one/a quadrillion, 1,000,000,000,000,000th, one/a quadrillionth
1018, …, one/a quintillion, 1,000,000,000,000,000,000th, one/a quintillionth
1021, …, one/a sixillion, …, one/a sixillionth
1024, …, one/a septillion, …, one/a septillionth
1027, …, one/a octillion, …, one/a octillionth
1030, …, one/a nonillion, …, one/a nonillionth
1033, …, one/a decillion, …, one/a decillionth
…, …, …, …, …
10100, …, one/a googol, …, …
∞, -, infinite, -, -
2 Nula / 0
Pisani brojnumeral, Upotrebaapplication
oh
zero
nil
love
nought
NULL
U američkom engleskom se skoro uvijek koristi ''zero''.
3 Razlomci
Razlomakfraction, Pisani brojnumeral
1/2, one/a half
1/3, one/a third
2/3, two thirds
1/4, one/a quarter; one/a fourth
2/4, two quarters; two fourths
3/4, three quarters; three fourths
1/5, one/a fifths
1/6, one/a sixths
…, …
5/8, five eighths
…, …
3 7/9, three and seven ninths
4 Decimalni brojevi
Decimalni brojdecimal number, Izgovorpronunciation
1.2, one point two
34.56, thirty-four point five six
789.012, seven hundred and eighty-nine point oh one two
5 Brojevi ponavljanja
Brojnumber, Pisani brojnumeral
1x, once
2x, twice
3x, three times
4x, four times
5x, five times
6x, six times
7x, seven times
…, …
6 Ponavljanje
* single ''(jednostavno)''* double ''(duplo)''* treble, triple, threefold ''(troduplo])''* fourfold, quadruple ''(četvoduplo)''* fivefold, quintuple ''(petoduplo)''* sixfold ''(šestoduplo)''* sevenfold ''(sedmoduplo)''* …
7 Redoslijed
firstly, –, in the first place, –, ''(prvo)''
secondly, –, in the second place, –, ''(drugo)''
thirdly, –, in the third place, –, ''(treće)''
…, –, …, –, …
8 Godišnjice
: Od 2000te se godišnjice izgovaraju kao normalni brojevi
Godišnjiceyear date, Izgovorpronunciation
2000, two thousand
2001, two thousand (and) one
2002, two thousand (and) two
…, …
1700, seventeen hundred
1806, eighteen (hundred and) six / eighteen oh six
1997, nineteen (hundred and) ninety-seven
: the 17th century – the seventeenth century
: 250 BC – two hundredth and fifty Before Christ
: 500 AD – five hundred Anno Domini

Engleski za svakoga