LaTeX/Макрои

Документи производе са командама које сте научили до сад и они изгледају прихватљиво за велики део аудиторијума. Иако не изгледају фенси, они поштују сва утврђена правила и текстуални распоред, који их чини лаким за читање и пријатним за око. Међутим, постоје ситуације у којима LaTeX не даје команду или окружење које одговара вашим потребама, или излазна вредност неке већ постојеће команде не може задовољити ваше захтеве.
У овом поглављу ћемо покушати да дамо неке савете о томе како да научите нове LaTeX трикове и како да направите да штампање изгледа другачије од онога што је обезбеђено по подразумеваној опцији.
LaTeX је језик на релативно високом нивоу у односу на Plain TeX и стога је ограниченији. Следеће поглавље ће се фокусирати на Plain TeX и обајсниће напредне технике за програмирање.
1 Нове команде
Да бисте додали своје команде, користите
команду. У суштини, команда захтева два аргумента: ''име'' команде коју желите да креирате и ''дефиниција'' команде. Запамтите да команда ''име'' може, али не мора бити затворена у заградама, како ви желите. Аргумент ''num'' у загради је опциони и прецизира број аргумената које нова команда узима (могуће је до 9 команди). Ако нема подразумевану 0, онда ниједан аргумент није дозвољен.
Следећа два примера требало би да вам помогну да добијете идеју. Први пример дефинише нову команду под називом \wbal која ће штампати “Викикњига о LaTeX-у”. Таква наредба може добро доћи ако бисте морали да напишете наслов ове књиге изнова и изнова.
Следећи пример илуструје како треба дефинисати нову команду која узима један аргумент. Таг бива замењен аргументом који сте одредили. Ако желите да користите више од једног аргумента, користите и тако даље, ови аргументи се додају у додатни сет заграда.
Именујте своју нову команду а не са бројевима јер се не може користити за именовање макроа — неважећи знакови ће избацити грешку при компајловању.
LaTeX неће дозволити да креирате нову команду која ће прегазити постојећу. Али постоји посебна команда у случају да експлицитно желите ово: . Користи исту синтаксу као команда.
У одређеним случајевима можда ћете желети да користите команду. Радио исто као , али ако је команда већ дефинисана, LaTeX ће тихо игнорисати нову команду.
Са LaTex2e, такође је могуће додати подразумевани параметар у команду са следећом синтаксом:
Ако је подразумевани параметар присутан, онда је први број аргумената онај који је навео је уствари опционалан са подразумеваном вредношћу ; ако нема, онда су сви аргументи обавезни.
;Напомена: Када се команда користи са експлицитним првим параметром, он је дат у загради (овде "").
Ево једног честог примера: ако пишете књигу о Математици и морате да користите векторе, морате да одлучите како ће изгледати. Постоји неколико различитих стандарда, који се користе у многим књигама. Ако је ''a'' вектор, неки људи воле да додају стрелицу изнад њега (<math>\vec{a}</math>), други људи подвлаче (''a''); још једна честа верзија је болдовање (a). Претпоставимо да желите да пишете векторе са стрелицом изнад њих; онда додајте следећу линију у ваш mystyle.sty.
и пишете ваше векторе у новој команди. Можете га звати како год желите, али је боље да изаберете кратко име јер ћете га вероватно писати веома често. Затим, ако се предомислите и желите да ваши вектори другачије изгледају само треба да промените дефиницију ваше команде. Користите овај приступ кад год можете: то ће вам уштедети много времена и повећати доследност вашег документа.
1.1 Декларисање јаких команди
Неке команде су ''ломљиве'', тако да не успевају у неким срединама. Ако макро ради у телу текста, али не и у (на пример) фигури натписа, вреди покушавати замену декларацију са у преамбули. Ово посебно важи за макро који, када је проширен, производи текст који је уписан у .aux фајл.
2 Нова окружења
Баш као и са командом, постоји команда за стварање својег окружења. Команда користи следећу синтаксу:
Поново може имати опциони аргумент. Када је команда (са којом почиње окружење) пронађена, материјал који је наведен у аргументу се води пре текста у окружење на обрађивање. Материјал у аргументу бива обрађен када се наиђе на команду (са којим се завршава окружење).
Аргумент се користи на исти начин као и у команди. LaTeX проверава да не дефинише окружење које већ постоји. Ако икада пожелите да промените постојеће команде, можете користити команду. Користи исту синтаксу као и команда.
Пример испод илуструје употребу команде:
2.1 Додатан простор
Када креирате ново окружење можете лако бити успорени од стране додатног простора, који потенцијално могу имати фаталне последице. На пример, када ви
желите да створите окружење за наслове које их потискује својим увлачењем као и
наредни параграф. Команда у
begin блоку окружења ће игнорисати сваки простор након извршавања
овог дела команде. Блок end је мало компликованији јер се јавља као посебна обрада
на крају окружења. With the
LaTeX ће издати команду након што је посебна ‘end’ обрада завршена.
Такође, ако и даље имате проблема са додатним простором који се појавља на крају вашег окружења када се користи \input за спољни извор, уверите се да нема размака између почетка, извора и краја окружења, као што је:
или
3 Декларисање команди са новим окружењем
Нове команде могу бити декларисане у новим окружењима.
Команде које су декларисане са новим окружењем се односе на њихове аргументе са удвајањем # знака.
У следећем примеру, ново окружење је декларисано уз гранање команде:
Ако грешком, аргументи прођу до \topics , макро је дефинисан са једним # знаком, и изаћиће следећа порука о грешци:
! Illegal parameter number in definition of \topics.
4 Проширење броја аргумената
Пакет ће вам омогућити да дефинишете кључ/вредност опција за команде.
Пакет је прилично комплетан и документација је потпуна. Препоручујемо програмерима да о пакету прочитају.
Хајде да погледамо један једноставан пример :
5 Аритметика
LaTeX може манипулисати бројевима.
Пакет обезбеђује заједничку infix нотацију.
За високе прецизности код израчунавања, можете користити пакет.
6 Кондиционали
LaTeX може користити кондиционале захваљујући пакету.
7 Петље
Екстензија пружа команду.
Ако користите само а не цртање графика, можете користити директно pgffor пакет.
Алтернативно, можете проверити пакет.
8 Стрингови
пружа пуно могућности. Из CTAN:
* тестирање садржаја стринга
* распакивање подстрингова
* замена подстрингова
* дужина стринга
* позиција подстринга
* број појављивања подстринга
Примери:
9 LaTeX "куке"
LaTeX пружа две врсте куке:
* ће вам одредити скуп команди које ће бити извршене када се наиђе на .
* ради исто само на .
То вам даје мало више флексибилности за макрое. То може бити корисно за замену поставки које се извршавају после преамбуле. Ове куке се могу искористити неколико пута. Команде ће бити извршене у циљу због кога су и постављене.
На пример, хајде да заменимо бројеве страница са oldstylenums:
Ту су и куке за класе и пакете. Погледајте Креирање пакета.
10 Командна линија LaTeX-а
Ако радите на Unix-like OS, можете да користите Makefiles или било какву другу скрипту како би направили ваше LaTeX пројекте. С тим у вези могло би бити интересантно прављење различитих верзија истог документа позивом LaTeX-а са параметрима командне линије. Ако додате следећу структуру у ваш документ:
Сада можете позвати LaTeX овако:
latex '\providecommand{\blackandwhite}{true}\input{test.tex}'
Прво се команда дефинише, а затим се стварни фајл учита са уносом. Онда, постављањем на false верзија боје документа би се направила.
11 Референцирање


LaTeX/Савети и трикови

1 Увек писати LaTeX у роман фонту
Ако убаците команду \LaTeX у подручју са неподразумеваним фонтом, она ће бити форматирана у складу са фонтом. Ако желите да задржите LaTeX написан у Рачунаски Модерном роман облику, морате да редефинише функцију.
Међутим, безазлено
\renewcommand{\LaTeX}
ће избацити:
премашен је капацитет ТеХ-а, извините [груписање нивоа = 255].
Зато морате да направите привремену променљиву.
Нажалост,
\newcommand{\LaTeXtemp}{\LaTeX}
\renewcommand{\LaTeX}
не ради добро.
Морамо уместо тога користити ТеХ примитиву \let.
\let\LaTeXtemp\LaTeX
\renewcommand{\LaTeX}
2 то јест и на пример (тј. и нпр.)
Ако просто користите форме "тј." или "нпр.", LaTeX ће третирати периоде као периоде краја реченице (тј. тачка) када су одвојене размаком, па ће додати више простора пре следеће "реченице". Да бисте спречили LaTeX да дода размак после последњег периода, тачна синтакса би била "тј.\ " или "нпр.\ ".
У зависности од стила (нпр., ''Чикаго стил'') запета, која се од стране LaTeX-а тумачи као део реченице, може да се користи након ових скраћеница, док тачке нису праћене никаквим размаком. У овом случају, "тј.," и "нпр.," не траже никакву додатну пажњу.
Ако се команда \frenchspacing користи у преамбули, размак између реченица је увек константан.
3 Груписање фигура/Једначине нумерисане по одељку
Нумерација дугaчких докумената може постати гломазна јер бројеви могу бити и двоцифрени па и троцифрени. За ресетовање бројача на почетку сваког одељка и нумерацију преко бројева одељка, у преамбули се укључује следеће.
\usepackage{amsmath}
\numberwithin{једначина}{одељак}
\numberwithin{фигура}{одељак}
Исто може да се уради са сличним типовима бројача и јединицама докумената као што су "пододељак".
4 Графика и графички уређивачи
4.1 Уређивач векторских слика са LaTeX подршком
Често је пожељно да користите исти фонт и величину у вашим сликама као и у документу. Штавише, за научне слике, можда ће бити потребне математичке формуле или специјални знакови (као што су грчка слова). Обе ствари се могу лако постићи ако вам уређивач слика омогућава коришћење LaTeX кода у вашој фотографији. Већина уређивача вектор слика не нуди ову опцију. Постоје, међутим, неколико изузетака.
У раним данима, LaTeX корисници су користили Иксфиг за своје цртеже. Уређиваче и даље користи неколицина људи данас, јер има посебно "отпремање на LaTeX" функције. Такође вам даје неке основне начине затварања LaTeX текста и математематиичких симбола у слику (пребацивање "посебне заставе" текста у "посебано" уместо "нормалано"). Када се отпрема, сав LaTeX текст ће бити стављен у .tex-фајл, све осим слике (која се ставља у .ps фајл).
Новији уређивач векторских слика специјално прилагођен коришћењу LaTeX-а је АЈП и много је лакши за коришћење. Омогућава било коју LaTeX наредбу, укључујући али не и ограничавајући математичке формуле на слици. Програм чува своје фајлове као уређивачке .eps или .pdf фајлове, који елиминише потребу за отпремањем ваших слика сваки пут када их измените.
Веома свестран уређивач векторских слика је Инкскејп. Он не подржава LaTeX текст сам по себи, али за то можете користити посебан додатак. То вам омогућава да ставите било који блок LaTeX наредби у вашу фотографију. Осим тога од верзије 0.48 могуће је отпремање и у векторску графику са текстом одвојеним у .tex датотеци. Користећи овај начин текст се може превести у LaTeX-у.
LaTeXDraw је бесплатан и графички PSTricks генератор и уређивач отвореног кода. Он вам омогућава да нацртате основне геометријске објекте и сачувајте резултат у различитим форматима, укључујући .jpg, .png, .eps, .bmp као и .tex. У последњем случају фајл садржи само PSTricks/LaTeX код. Захваљујући томе можете укључити било који LaTeX код у слику, јер се датотека доноси у ваше LaTeX окружење директно.
Други начин за генерисање векторске графике је коришћење Асимптота језика. То је програмски језик који производи векторске слике у затвореном постскрипт формату и подржава LaTeX синтаксу у било којој тект ознаци.
4.2 Графика са гнуплотом
Једноставан начин за укључивање графикона и табела у LaTeX документ је да се створи у оквиру заједничког програма за табеле (ОпренОфис Калк или МС Офис Ексел итд) и да се укључи у документ као изрезан скриншот. Међутим, ово производи слику лошег растеризованог квалитета. Калк такође омогућава да копирате-прилепите графиконе у ОпенОфис Драву и сачувате их у ПДФ формату.
Коришћењем МајкрософтЕксела 2010, графикони могу бити директно копирани у Мајкрософт Експрешн Дизајн 4, где се могу сачувати као ПДФ фајлови. Ови ПДФ фајлови могу бити укључени у LaTeX. Овај метод производи висококвалитетне векторизоване слике.
Одличан начин да се направи графика је кроз гнуплот, слободан и свестран софтвер за цртање, који има посебно отпремање у LaTeX. Претпостављамо да су подаци у ЦСВ датотеци (текст раздвојен зарезом) у првој и трећој колони. Једноставна гнуплот скрипта за исцртавање података може изгледати овако:
set format "$%g$"
set title "Графикон 3: Зависност $V_p$ на $R_0$"
set xlabel "Отпор $R_0$ [$\Omega$]"
set ylabel "Напон $V_p$ [V]"
set border 3
set xtics nomirror
set ytics nomirror
set terminal epslatex
set output "графикон1.eps"
plot "графикон1.csv" using 1:3 #Плот податак
Сада гнуплот производи две датотеке: графикон нацртан у графикон.eps и текст у графикон.tex. Други садржи ЕПС слику, тако да само треба да укључимо фајл графикон.tex у наш документ:
\input{графикон1.tex}
Наведени кораци могу бити аутоматизовани пакетом gnuplottex. Постављањем гнуплот команде у \begin{gnuplot}\end{gnuplot}, и превођењем са latex -shell-escape, графикони су креирани и додати у документ.
Неуспех приликом приступања гнуплоту из латекса на Виндовсу се може се решити тако што име фајла треба да садржи само једну реч. Немојте куцати мој извештај.tex за име вашег фајла, куцајте мојизвештај.tex .
Када користите gnuplottex такође је могуће да се директно одраде терминална подешавања кроз аргументе у окружењу
\begin{gnuplot}[terminal=epslatex, terminaloptions=color, scale=0.9, linewidth=2 ]
...
\end{gnuplot}
Коришћење gnuplottex-а може узроковати лажно истицање текста у неким уређивачима када се користе алгебарске функције на увеженим подацима, као што су:
(2*($1)):2
Неки уређивачи ће сматрати цео текст који следи као део формуле и означиће га (због '$' који се тумачи као део латекс кода). Ово се може избећи завршавањем са:
#$
\end{gnuplot}
Иако се знак за долар не користи за коментарисање у гнуплот преводиоцу, он ипак нема никаквог утицаја на превођење .tex од стране уређивача.
Када користите pdfLaTeX уместо једноставног LaTeX, морамо претворити ЕПС слику у ПДФ и преименовати датотеку у графикон1.tex. Ако радимо са Unix-like shell-ом, то се једноставно врши помоћу:
eps2pdf графикон1.eps
sed -i s/".eps"/".pdf"/g графикон1.tex
Са укљученим tex фајлом можемо да радимо све као и са обичном сликом.
Уместо позивања eps2pdf директно, такође можемо укључивати epstopdf пакет који аутоматизује процес. Ако укључимо графикон сада и оставимо екстензију фајла, epstopdf ће аутоматски трансформисати .eps-фајл у ПДФ и убацити га у текст.
\includegraphics{графикон1}
На овај начин, ако се одлучите да излаз буде ПС или ДВИ, користи се ЕПС верзија и ако урадимо излаз у ПДФ директно, претворена ПДФ графика ће се користити. Имајте на уму да употреба epstopdf-а захтева извршавање са latex -shell-escape.
Белешка: Emacs AucTex корисници ће можда желети да провере .
4.3 Прављење пнг скриншота
Види Отпремање у друге формате.
5 Провера правописа и бројање речи
Ако желите да проверите правопис документа, можете да користите у командној линији aspell, hunspell (чешће), или ispell програме.
ispell вашфајл.tex
aspell --mode=tex -c вашфајл.tex
hunspell -l -t -i utf-8 вашфајл.tex
Све три разуме LaTeX и прескочиће LaTeX наредбе. Такође можете користити LaTeX уређивач са уграђеном провером правописа, као што је LyX, Kile, или Emacs. Последња опција је претварање LaTeX извора у обичан текст и отворање коначаног фајла у процесорима као што су OpenOffice.org или KOffice.
Ако желите да пребројите речи у тексту, поново је користан LyX или можете претворити LaTeX извор у обичан текст и користити, нпр., UNIX наредбу wc:
detex вашфајл | wc
Алтернатива detex-у је наредба pdftotext која извлачи ASCII текст фајл из ПДФ-а:
1. pdflatex вашфајл.tex
2. pdftotext вашфајл.pdf
3. wc вашфајл.txt
6 Нова парна страна
У двостраном моду имате могућност да добијете нову непарну страну са:
\cleardoublepage
Међутим, LaTeX вам не даје могућност да добијете нову парну страницу. Следећи метод вам ово омогућава;
Оно што следи се мора ставити у преамбулу документа:
\usepackage{ifthen}
\newcommand{\newevenside}{
\ifthenelse{\isodd{\thepage{\newpage}{
\newpage
\phantom{placeholder} % не појављује се на страници
\thispagestyle{empty} % ако желите да нема заглавља и подножја
\newpage
}
}
Да бисте активирали парну страницу, пишите оно што следи тамо где желите парну страну:
\newevenside
Ако је дата страница непарна страница, следећа нова страница је парна, а LaTeX неће учинити ништа више од обичног \newpage. Међутим, ако је дата страна парна, LaTeX ће направити нову (непарну) страницу, ставиће је у чувар места, и направиће још једну нову (парну) страницу. Сиров али ефикасан метод.
7 Бочна трака са информацијама
Ако желите да ставите бочну траку са информацијама као што су ауторска права и аутор, можда ћете желети да користите eso-pic пакет.
Пример:
\usepackage{eso-pic}
...
\AddToShipoutPicture{%
\AtPageLowerLeft{%
\rotatebox{90}{%
\begin{minipage}{\paperheight}
\centering\textcopyright~\today{} Здраво
\end{minipage} %
}
} %
}%
Ако га желите на само једној страни, користите верзију ''AddToShipoutPicture'' команде тамо где желите. (\AddToShipoutPicture*{...})
8 Сакривање помоћних датотека
Ако користите pdflatex можете направити фолдер у којем ће сви отпремљени фајлови бити смештени, па ће ваш главни фолдер изгледати чистије.
pdflatex фолдер-за-отпремљене-фајлове tmp
Молим вас обратите пажњу да фолдер tmp постоји. Ако користите систем базиран на Униксу можете урадити овако нешто:
alias pdflatex='mkdir -p tmp; pdflatex фолдер-за-отпремљене-фајлове tmp'
Или са vim модификовати ваш.vimrc:
" use pdflatex
let g:Tex_DefaultTargetFormat='pdf'
let g:Tex_MultipleCompileFormats='pdf,dvi'
let g:Tex_CompileRule_pdf = 'mkdir -p tmp; pdflatex фолдер-за-отпремљене-фајлове tmp
-interaction=nonstopmode $*; cp tmp/*.pdf .'

LaTeX


LaTeX/Речник наредби

Ово је речник LaTeX наредби—сортиран по абецедном редоследу са кратким прегледом њихових ефеката. (Заграде "[]" су опциони аргументи, а заграде "{}" су захтевани аргументи.)
Садржај # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z
1 #
; / : see косе црте
; \@ : наредни период завршава реченицу
; \\[*][екстра-простор] : нова линија
; \, : смањен размак, у математичкој и текстуалној форми
; \; : повећан размак, у математичкој форми
;\:: средњи размак, математичка форма
; \! : негативни смањени размак, математичка форма
; \- : писање са цртицом; коришћење таба
; \= : подешавање таба, погледајте коричћење таба
; \> : таб, погледајте коричћење таба
; \< : таб уназад, погледајте коричћење таба
; \+ : погледајте коричћење таба
; \' : акценат или таб
; \` : акценат или таб
; \| : дупле вертикалне линије, математичка форма
; \( : почетак математичког окружења
; \) : крај математичког окружења
; \[ : почетак displaymath окружења
; \] : крај displaymath окружења
2 A
; \addcontentsline{датотекa}{сек_јединица}{улаз} : додаје улаз у одређену листу или табелу
; \addtocontents{датотекa}{текст} : додаје текст (или наредбе форматирања) директно на датотеку која прави одређену листу или табелу
; \addtocounter{бројач}{вредност} : повећава бројач
; \address{Враћа адресу}
; \addtolength{len-cmd}{len} : повећава дужину наредбе, види Дужина
; \addvspace : додаје вертикални размак у одређеној висини
; \alph : штампа тренутне вредности одређеног бројача као абецедне знакове
; \appendix : мења начин на који су делови јединица нумерисани, тако да се информације после наредбе сматрају делом додатка
; \arabic : штампа тренутне вредности одређеног бројача као aрапскe бројевe
; \author : именује аутора(е). Погледајте Структура документа
3 B
; \backslash : штампа обрнуту косу црту
; \baselineskip : дужина наредби (види Дужине), која одређује минимални размак између доње две узастопне линије у пасусу
; \baselinestretch : скалира вредност \baselineskip-а
; \bf : Подебљана слова
; \bibitem : прави означен улаз за литературу
; \bigskipamount
; \bigskip : еквивалентно са \vspace{\bigskipamount}
; \boldmath : болд фонт у математичкој форми
; \boldsymbol : болд фонт за симболе
4 C
; \cal : Калиграфски стил у математичкој форми
; \caption : ствара наслове за фигуре и табеле
; \cdots : Вертикално центриране 3 тачке
; \centering : користи се за центрирање LaTeX окружења
; \chapter : Почиње ново поглавље. Погледајте Структура документа.
; \circle
; \cite : Користи се за прављење цитата из пружене литературе
; \cleardoublepage
; \clearpage : Завршава тренутну страницу. Погледајте Распоред на страници.
; \cline : Додаје хоризонталну линију у табели која се протеже само на низ ћелија. Погледајте \hline и LaTeX/Табеле/ поглавље.
; \closing : Убацује завршну фразу (нпр \closing{искрено}), оставља простор за потпис и убацује потпис одређен са \signature{}. Користи се у ''Letter'' класи
; \color : Одређује боју текста. LaTeX/Боје
; \copyright : прави © знак. Погледајте Форматирање.
5 D
; \dashbox
; \date
; \ddots : Убацује дијагоналну елипсу (3 дијагоналне тачке) у математичком моду
; \documentclass[опције]{стил} : Користи се за почињање латекс документа
; \dotfill
6 E
; \em : Укључује или искључује курзивна слова за текст унутар заграда са командом. Као што је ова {\em Ово је куривно \em али ово није \em а ово поново јесте}. Ова команда омогућава угнежђења.
; \emph : Укључује или искључује курзивна слова за текст унутар заграда са командом на пример \emph{Ово је курзивно \emph{али ово није} а ово поново јесте}.
; \ensuremath (LaTeX2e) : Третира све унутар заграда као да је у математичком окружењу. Корисно при креирању команде у преамбули и радиће унутар или ван математичких окружења.
; \epigraph : Додаје епиграф. Потребно је инсталирати epigraph пакет.
; \euro : Штампа симбол евра €. Потребан је eurosym пакет.
7 F
; \fbox
; \flushbottom
; \fnsymbol
; \footnote : Креира фусноту.
; \footnotemark
; \footnotesize : Намешта величину фонта. Погледајте Форматирање текста.
; \footnotetext
; \frac : убацује разломак у математичком моду. Користи се као \frac{бројилац}{именилац}.
; \frame
; \framebox : Као и \makebox али ствара оквир око поља. Погледајте Кутије.
; \frenchspacing : Налаже Латексу да се суздржи од убацивања више простора након периода ('.') него што је то случај за обичан карактер. Да би искључили ову функционалност користи се команда \nonfrenchspacing.
8 H
; \hfill : Скраћеница за \hspace{\fill}.
; \hline : додаје хоризонталну линију у табеларном окружењу. Погледајте и \cline, Табеле одељак.
; \href : Додаје линк, или сидро. Погледајте Хиперлинкови
; \hrulefill
; \hspace : Узрокује хоризонталне линкове.
; \huge : Намешта величину фонта. Погледајте Форматирање текста.
; \Huge : Намешта величину фонта. Погледајте Форматирање текста.
; \hyphenation{листа речи}: Редефинише подразумеване алгоритме растављања за одређене речи. Погледајте писање са цртицом
9 I
; \include : Ова команда се разликује од \input по томе што је излаз који је додат уместо команде из других фајлова. За више информација видети LaTex/Основе
; \includegraphics : Убацује слику. Потребан је graphicx пакет.
; \includeonly
; \indent
; \input : Користи се за читање ЛаТекс фајлова. За више информација видетиLaTex/Основе.
; \it : Курзивни текст који је унутар заграда са командом. Као што је {\it Ово је курзивно}. \em је генерално пожељан јер омогућава гњежђење.
; \item : Креира ставку у листи. Користи се у листама.
10 K
; \kill : Спречите штампање линија у таб окружењу.
11 L
; \label : Користи се за креирање етикета која се могу касније референцирани са \ref. Погледајте Ознаке и Крст-референцирање.
; \large : Намешта величину фонта. Погледајте Форматирање текста.
; \Large : Намешта величину фонта. Погледајте Форматирање текста.
; \LARGE : Намешта величину фонта. Погледајте Форматирање текста.
; \LaTeX : Штампа LaTeX лого. Погледајте Форматирање.
; \LaTeXe : Штампа тренутну верзију LaTeX лога. Погледајте Форматирање.
; \ldots : Штампа три тачке. Погледајте Форматирање.
; \left
; \lefteqn
; \line
; \linebreak : Предлаже Латексу да прекине линију на овом месту. Погледајте Распоред на страници.
; \linethickness
; \linewidth
; \listoffigures : Убацује листу фигура у документ. Слично као ПС
; \listoftables : Убацује листу фигура у документ. Слично као ПС
; \location
12 M
; \makebox : Дефинише кутију која има одређену ширину, независно од његовог садржаја. Види Кутије.
; \maketitle : Прави наслов странице, користећи информације дефинисане са \title{} и \author{}.
; \markboth \markright
; \mathcal
; \mathop
; \mbox : Пише текст у фонту роман унутар математичког окружења
; \medskip
; \multicolumn
; \multiput
13 N
; \newcommand : Дефинише нову команду. Види Нове команде.
; \newcolumntype : Дефинише нови тип колоне која ће се користити у табелама. Види Tабеле.
; \newcounter
; \newenvironment : Дефинише ново окружење. Види Ново окружење.
; \newfont
; \newlength
; \newline : Завршава тренутну линију и почиње нову. Види Распоред на страници.
; \newpage : Завршава тренутну страну и почиње нову. Види Распоред на страници.
; \newsavebox
; \newtheorem
; \nocite : Додаје нову референцу у литературу без цитирања. \nocite{*} додаје све уносе из базу података bibtex у литературу.
; \noindent
; \nolinebreak
; \nonfrenchspacing : Искључује \frenchspacing и враћа LaTeX стандардан размак после тачке(´.´).
; \normalsize : Намешта подразумевану величину слова. Види Форматирање текста.
; \nopagebreak : Предлаже LaTeX-у да не прекида овде страну. Види Распоред на страници.
; \not
14 O
; \onecolumn
; \opening : Убацује отворену фразу када се користи ''letter'' класа, нпр \opening{Драги господине}
; \oval
; \overbrace : Црта заграде око аргумента. Може се користити у displaystyle са суперскриптом да би се означила формула. Види Виша математика.
; \overline : Црта линију око аргмента.
15 P
; \pagebreak : Предлаже LaTeX-у да прекине страну овде. Види Распоред на страници.
; \pagenumbering : Дефинише врсту знакова који се користе за бројеве страница. Опције: арапски, роман, Роман, алпх, Алпх, гоббле (невидљив).
; \pageref : Користи се за позив на број странице где је \label претходно дефинисано. Види Слике и натписи.
; \pagestyle : Види Распоред на страници.
; \par : Почиње нови пасус
; \paragraph : Почиње нови пасус. Види Структура документа.
; \parbox : Дефинише кутију чији садржај је направљен у paragraph моду. Види Кутије.
; \parindent : Нормално увлачење код пасусаДужине.
; \parskip
; \part : Почиње нови део књиге. Види Структура документа.
; \protect
; \providecommand (LaTeX2e) : Видиe Нове команде.
; \put
16 Q
; \quad : Слично као размак, али са величином великог М
; \qquad : дупли \quad
17 R
; \raggedbottom : Команда се користи за горње поравњање у другим окружењима.
; \raggedleft : Команда се користи за десно поравњање у другим окружењима.
; \raggedright : Команда се користи за лево поравњање у другим окружењима.
; \raisebox : Прави кутију и подиже њен садржај. Види LaTeX/Кутије.
; \ref : Користи се за позив на број претходно проглашеног \label. Види Ознаке и Крст-референцирање.
; \renewcommand
; \right
; \rm
; \roman
; \rule : Ствара линију одређене ширине и висине. Види LaTeX/Правила и Носачи.
18 S
; \savebox : Ствара кутију и снима је.
; \sbox : краћа верзија \savebox без опционих аргумената.
; \sc : мала велика слова.
; \scriptsize : Подешава величину слова. Види Форматирање текста.
; \section : Почиње нов наслов. Види Структура документа.
; \setcounter
; \setlength
; \settowidth
; \sf : Санс сериф.
; \shortstack
; \signature : У ''Letter'' класи, одређује потпис за касније убацивање са \closing.
; \sl : Коси.
; \slash : Види Слаш ознаке
; \small : Намешта величину фонта. Види Форматирање текста.
; \smallskip
; \sout : Избацује текст. Потребан ulem пакет. Види Форматирање текста.
; \space : обичан размак
; \sqrt : Ствара извор (подразумевано квадрат, али магнитуда се може дати као опциони параметар).
; \stackrel : Узима два аргумента, а ставља први на врх другог.
; \stepcounter : Повећава бројач.
; \subparagraph : Почиње са новим подпасусом. Види Структура документа.
; \subsection : Почиње са новим поднасловом. Види Структура документа.
; \subsubsection : Почиње са новим под-поднасловом. Види Структура документа.
19 T
; \tableofcontents : Умбацује табелу садржаја (на основу члана наслова) на место где се појављује команда.
; \telephone : У ''letter'' класи, прецизира број телефона пошиљаоца.
; \TeX : Штампа TeX логo. Види Форматирање.
; \textbf{} : Подешава подебљан фонт. Види Стил_фонта.
; \textcolor{}{} : Ствара обојен текст. Види Убацивање обојеног текста.
; \textit{} : Ствара курзивни фонт. Види Стил_фонта.
; \textmd{} : Поставља фонт средње тежине. Види Стил_фонта.
; \textnormal{} : Нормалан фонт. Види Стил_фонта.
; \textrm{} : Поставља роман врсту фонтова. Види Стил_фонта.
; \textsc{} : Поставља стил фонта са малим словима. Види Стил_фонта.
; \textsf{} : Поставља санс сериф врсту фонтова. Види Стил_фонта.
; \textsl{} : Поставља нагнут стил фонта. Види Стил_фонта.
; \texttt{} : Поставља фонт писаће машине. Види Стил_фонта.
; \textup{} : Поставља усправни облик фонта. Види Стил_фонта.
; \textwidth
; \textheight
; \thanks
; \thispagestyle
; \tiny : Поставља величину фонта. Види Форматирање текста.
; \title
; \today : Исписује данашњи датум. Види Форматирање.
; \tt
; \twocolumn
; \typeout
; \typein
20 U
; \uline : Подвлачи текст. Захтева ulem пакет. Види Форматирање.
; \underbrace
; \underline
; \unitlength
; \usebox
; \usecounter
; \uwave : Креира таласасто подвлачење. Потребан ulem пакет. Види Форматирање.
21 V
; \value
; \vbox{текст} : Ограђује текст пасуса како би га заштитио од гажења приликом раздвајања странице
; \vcenter
; \vdots : Ствара вертикале тачке. Види Математика.
; \vector
; \verb : Ствара вербатим текст Форматирање.
; \vfill
; \vline
; \vphantom
; \vspace
''Ова страна користи материјал Др. Шелдона Грина ''

LaTeX


LaTeX/Хиперлинкови

LaTeX омогућује припрему за хиперлинкова, што је корисно када је коначан формат ПДФ и хипервезе које се могу пратити. То ради помоћу пакетa .
1 Hyperref
Пакет даје LaTeX-у способност да се креира хиперлинк у документу. То ради са командом ''pdflatex'' и такође са стандардним "latex" користи са dvips и ghostscript или dvipdfm да направи PDF фајл. Ако га учитате, имаћете могућност да укључите интерактивне екстерне линкове и све своје интерне референце ћете претворити у хиперлинкове. Компајлер ''pdflatex'' чини могућим стварање PDF фајлова директно из LaTeX извора и PDF подржава више функција него DVI. Нарочито PDF подржава хиперлинкове и једини начин да их уведе у LaTeX је коришћењем . Штавише, PDF може садржати и друге податке о документу као што је наслов, аутор, итд., који се могу мењати користећи овај исти пакет.
2 Употреба
Основна употреба са стандардним подешавањима је једноставна. Само треба учитати пакет у преамбули:
Ово ће аутоматски претворити све ваше унутрашње референце у хиперлинкове. То неће утицати на писање ваших докумената: само наставите да користите стандардни - систем (расправљаном у поглављу о Ознакама и референцирању); са "конекцијама" ће постати линк и моћи ћете да кликнете на њих и да вас преусмере на праву страницу. Штавише садржај, систа облика/табела и индекса ће бити хиперлинкови такође. Хиперлинкови се неће показати ако радите у драфт режиму рада.
2.1 Команде
Пакет садржи неке корисне команде за уметање линкова који показују ван документа.
2.1.1 \hyperref
Употреба:
То ће имати исти ефекат као али ће ''текст линка'' бити линк. Ове се може комбиновати. Ако је лема означена као број 4.1.1 следећи пример би резултирао у
са линком као што је очекивано. Приметите да "*" након служи за избегавање гранања линкова.
2.1.2 \url
Употреба:
То ће показати УРЛ користећи једноширински фонт и ако кликнете на то, ваш претраживач ће бити отворен на тој страни.
2.1.3 \href
Употреба:
То ће показати стринг користећи стандардни документ фонт, али ако кликнете на то, ваш претраживач ће отворити . Ево примера:
У оба случаја отвориће се иста страна, али у првом случају ће бити приказан УРЛ, док је у другом случају УРЛ ће бити сакривен. Имајте на уму да, ако одштампате документ, линк чува користећи и неће нигде бити приказан у документу.
2.2 Друге могућности
Осим повезивање са сајтовима о којима смо говорили, се може користити за обезбеђивања ''mailto'' линкова, линкове ка локалним датотекама и везе са било којим PDF излазним фајлом.
2.2.1 E-mail адресе
Могуће начин да се унесу емаил линкови је
То само показује своју е-маил адресу (тако да људи могу да знају, чак и ако је документ штампан на папир) али, ако читалац кликне на њега, он(а) лако може да вам пошаље е-маил. Или, да обухвати форматирање и разбијање линија приказаних у тексту, користити
Када користите ову форму, имајте на уму да је команда крхка и ако су хиперлинкови унутар покретног аргумент, онда мора претходити команда.
2.2.2 Локална датотека
Фајлови се такође могу линковати уз помоћ url или href команди. Једноставно треба да додате стринг на почетку линка:
Ово url не ради увек, али href ради стално.
Могуће је користити релативне путање за повезивање докумената у близини локације вашег тренутног документа; да би то урадили, користите стандардну Unix-like нотацију (./ тренутни директоријум, ../ је претходни директоријум, итд.)
2.2.3 Хиперлинк и Хипертаргет
Такође је могуће да се створи "сидро" било где у документу (са натписом или без) и да се линкује. Да бисте креирали "сидро", користите:
и да га линкујете, користите:
где су и текст који респективно приказује циљну локацију и "мету".
3 Прилагођавање
Стандардне поставке би требало да буде у реду за већину корисника, али можете и да промените нешто ако желите. Постоји неколико променљивих и две методе за њих у паковању. Опције могу бити донете као аргумент пакета када је напуњен (стандардни рад пакета) или команда се може користити на следећи начин:
можете проћи кроз многе опције ако желите; одвојите их зарезом. Опције морају бити у облику:
исти формат има да се користи ако се прођу те опције у пакету, док се учитава, овако:
Овде је листа могућих променљивих које можете мењати (за комплетну листу, погледајте официјалну документацију). Стандардне вредности су записане у усправном фонту:
променљиве, вредности, коментар
bookmarks, =true'',false'', прикажи или сакри траку са обележивачима када приказује документ
unicode, =false'',true'', омогућава коришћење знакова језика non-Latin са базом у Acrobat’s bookmarks
pdfborder, ={''RadiusH'' ''RadiusV'' ''Width'' [''Dash-Pattern'']}, подесите стил ивица око линка. Прва два параметра (RadiusH, RadiusV) немају ефекта у већини pdf читачима. ''Width'' дефинише дебљину ивице. ''Dash-Pattern'' је низ бројева одвојен простор и окружен бокс-заградама. То је опциони параметар за одређивање дужине сваке линије и празнине у обрасцу. На пример, {0 0 0.5 [3 3]} треба да нацрта квадрат (са оштрим ћошковима) ширине 0.5 и образац са цртицом дужине 3 и празнине 3. Не постоји једноликост у томе да ли/како различити pdf читачи приказују образац.
pdftoolbar, =true'',false'', прикажи или сакри Acrobat’s toolbar
pdfmenubar, =true'',false'', прикажи или сакри Acrobat’s menu
pdffitwindow, =true'',false'', мења величину прозора документа на величину документа
pdfstartview , ={FitH},''{FitV}'',etc., поставља одговарајућу ширину странице у односу на прозор
pdftitle, ={text}, дефинисати наслов који треба буде приказан у "Document Info" прозору Acrobat
pdfauthor, ={text}, назив PDF аутора, ради као ово изнад изнад
pdfsubject, ={text}, тема документа, ради као ово изнад изнад
pdfcreator, ={text}, аутор документа, ради као ово изнад изнад
pdfproducer, ={text}, продуцент документа, ради као ово изнад изнад
pdfkeywords, ={text}, листа кључних речи, одвојених зарезима, пример изнад
pdfnewwindow, (=true'',false)'', дефинише да ли нови PDF прозор треба да се отвори када линк води из тренутног документа. Пример: Ова опција се игнорише ако линк води до http/https address.
pagebackref, (=false'',true)'', активира назад референце унутар библиографије. Мора бити наведен као део ''\usepackage{}'' .
colorlinks, (=false'',true)'', окружују линк са обојеним рамовима (false) или боје текст линкова (true). Боја ових линкова може се подесити помоћу следеће опције (подразумеване боје су приказане):
hidelinks, , сакрива линкове (уклањање боје и ивице)
linkcolor, =red, боја интерних линкова (поглавља, страница, итд.)
linktoc, =''none'',section,''page'',''all'', дефинише који део унесеног текста у садржају је стављен у линк
citecolor, =green, боја цитатних линкова (библиографија)
filecolor, =cyan, боја линкова датотека
urlcolor, =magenta, боја URL линкова (mail, web)
linkbordercolor, ={1 0 0}, боја оквира око интерних линкова (if
citebordercolor, ={0 1 0}, боја оквира око цитата
urlbordercolor, ={0 1 1}, боја оквира око URL линкова
Напомињемо, да је експлицитна RGB спецификација дозвољена само на граничним боја (као linkbordercolor итд.), док остали могу једноставним стављањем назива боја (које можете дефинисати сами, видети Боје). Да би се убрзао процес прилагођавања, овде је списак варијабли са својим подразумеваним вредностима. Копирајте га у документ ако желите. Поред варијабли, постоји кратка објашњења њиховог значења:
Ако вам не треба тако високо прилагођавање, овде су неки мали али корисни примери. Када правите PDF за штампање, линкови у боји нису добра ствар јер они се штапмају сиво, што отежава читање. Можете користити боје оквира, који нису штампане:
или да ставите црне линкове:
Када желите само да пружи информације за Document Info секцију PDF фајла, као и омогућавање враћање референце унутар библиографије:
По подразумеваним поставкама, URL се штампају помоћу једноличних фонтова. Ако вам се то не допада и желите да буду одштампани у истом стилу попут остатка текста, можете користити ово:
4 Решавање проблема
4.1 Проблеми са Линковима и Једначинама 1
Поруке попут следећих
! pdfTeX warning (ext4): destination with the same identifier (name{
equation.1.7.7.30}) has been already used, duplicate ignored
појављују се када сте направили нешто слично овом:
Грешка нестаје, ако користите овај образац:
Пазите да је број показне линије често потпуно различит од погрешне линије.
Могуће решење: Поставите пакет пре пакета.
4.2 Проблеми са Линковима и Једначинама 2
Поруке попут следећих
! Runaway argument?
{\@firstoffive }\fi ), Some text from your document here (\ref {re\ETC.
Latex Error: Paragraph ended before \Hy@setref@link was complete.
појављују се када користите \label унутар align окружења.
Могуће решење: Додајте следеће у преамбули:
4.3 Проблеми са Линковима и Страницама
Поруке као што су следеће:
! pdfTeX warning (ext4): destination with the same
identifier (name{page.1}) has been already used,
duplicate ignored
се појављују када се бројач буде реиницијализован, на пример коришћењем команде обезбеђује класу књига докуменату. То ресетује бројач странице на 1 пре првог поглавља књиге. Али како предговор књиге такође има страницу број 1 сви линкови за "page 1" нису више уникатни, отуда обавештење "duplicate has been ignored." Контра мера се састоји од стављања у опције. Ово, нажалост, само помаже бројачу странице. Чак радикалније решење за коришћење опције , ће изазвати прекид линка странице у индексу.
Најбоље решење је да свака страна има јединствено име помоћу команде:
Још једно решење је коришћење пре команде , који ће дати насловној страни етикету- page.a. Пошто је број страница потиснут, неће направити разлику у излазу.
Променом нумерација сваки пут пре него што се бројач ресетује, свака страна добија јединствено име. У овом случају, странице ће бити нумерисане a, b, c, i, ii, iii, iv, v, 1, 2, 3, 4, 5, ...
Ако не желите да бројеви страница буду видљиви (на пример, на почетку материје), користите . Важно је да, иако бројеви нису видљиви, свака страна има јединствено име.
Други, флексибилнији приступ је да подесите бројач на нешто негативно:
што ће дати на првим страницама јединствени негативан број.
Проблем се такође може јавити са algorithms пакетом: јер сваки алгоритам користи исту шему нумерације, ресорни идентификатори за други и остале алгоритме ће бити дупликати првог.
Проблем се јавља код идентификатора једначина ако користите на свакој линији "eqnarray" окружења. У овом случају, користите *'ed форму уместо нпр. (што је ненумерисан низ једначина) и уклоните сада непотребне команде.
Ако је ваш URL превише дуг и прелази на следећу страну, пробајте са breakurl пакетом да поделите URL на више линија. Ово је посебно важно у мултиколумн окружењу, где је ширина линија знатно мања.
4.4 Проблем са ознакама
Текст не приказује ознаке увек онако као што ми
очекујемо. Јер ознаке су "само текст", са много мање
доступних симбола него обичан текст у LaTeX-у. Hyperref ће приметити тај проблем
и избацити упозорење:
Package hyperref Warning:
Token not allowed in a PDFDocEncoded string:
Сада можете да решите овај проблем, тако што ћете додати текст за ознаке, који замењује спорни текст:
Математички изрази су главни кандидат за ову врсту проблема:
што претвара у E=mc2 у зони маркера. Промене боја не делују добро на ознаке:
производи стринг "redRed!". Команда игнорише то али се њен аргумент (red) штампа.
Ако користите:
резултат ће бити читљивији.
Ако сте написали документ у unicode и користили опцију за пакет, можете користити unicode симболе у ознакама. Ово ће вам дати много већи избор знакова када се користи .
4.5 Проблеми са табелама и облицима
Линкови који су направљени уз помоћ указују на етикету створену у float окружењу, која као што је претходно описано, мора увек бити постављена након наслова. Пошто је наслов је обично испод фигуре или табеле, оне саме по себи неће бити видљиве након клика на линк. Привремено решење постоји помоћу пакета са:
Обавезно позовете овај пакет тек ''након'' учитавања .
Ако користите пакет који је споменут у "преламању текста" у поглављу "Фигуре и натписи", или друге сличне пакете који дефинишу своје окружење, мораћете ручно да укључите у овим окружењима. ''На пример'':
4.6 Проблеми са дугом насловом и \listoffigures или дугачки натписи
Постоји проблем када се користи са за дуге наслове или дуге натписе. То се дешава када су натписи (или наслови) дужи од ширине странице (око 7-9 речи у зависности од подешавања). Да бисте то исправили, морате да користите опцију breaklinks када први пут стављате:
То ће онда поставити речи за све линкове са исправно.
4.7 Проблеми са већ постојећим .toc, .lof и сличним фајловима
Формат неких од помоћних датотека које генеришу latex, се промене када се укључи пакет. Стога се може наићи на грешке као што су
! Аргумент \Hy@setref@link већ постоји }.
када се у документ ставља по први пут за фајлове који већ постоје. Решење проблема је да обришете све датотеке које latex користи за референце и да их унесете поново.
4.8 Проблем са фуснотама и специјалним симболима
Погледајте овај део.
4.9 Проблеми са Beamer
Користећи команду
долази до грешке када се кликне на ознаку. Уместо слања корисника на жељену ознаку након клика, корисник ће бити послат на први слајд. Постоји једноставна заобилазница овог проблема ; уместо коришћења:
да означите ваше слајдове, користите
и референцирајте их са
4.10 Проблеми са draft модом
УПОЗОРЕЊЕ! Имајте на уму да ако сте активирали "draft"-опцију у \documentclass декларацији, хиперлинкови се неће појављивати у садржају!!!


Водич за Пајтон 2.6/Аутори

; Џош Колијати
: User:Jrincayc, jjcogliati-jan2007 AT yahoo.com
0.1 Сарадници
* Каја Моранте (User:greenmanwitch)
*Елизабет Колијати
*Џејмс A. Браун
*Џо Опегард
*Бенџамин Хел (Корисник:Siebengang)
en:Non-Programmer's Tutorial for Python 2.6/Authors


LaTeX/Боје

Додавање боја вашем тексту је подржано од стране пакета. Коришћењем овог пакета, може се подесити боја фонта, позадине текста, или позадина странице. Може се бирати из 230 предефинисаних боја, али се боје могу и направити коришћењем РГБ, Хекс, или ЦМУС кодова. Математичке формуле такође могу бити обојене.
1 Додавање бојa пакета
Да би се користиле ове карактеристике боја, пакет боја се мора убацити у преамбулу.
Алтернативно, може се написати:
је очигледно, али иницијализација додатних команди као што су , дозвољава да се користе уобичајена имена боја, истих 16 базичних боја које се користе у ХТМЛ. дозвољава приступ већем броју боја, додатних 64, и дозвољава приступ негде око 150 боја. Иницијализација "табеле" дозвољава бојама да се додају табелама тако што се команда за боју постави одмах пре табеле. Пакет учитан овде је пакет.
Ако је потребно више боја, онда је можда и пожељно додати и иницијализациском делу, ово нуди преко 300 боја, али се мора водити рачуна да је наш xcolor пакет најновији који се може преузети.
2 Уношење обојеног текста
Најалакши начин да се искуца обојен текст је:
где је боја која је дефинисана пре од стране .
Још један могући начин је
ово ће променити стандардну боју текста са бојом по жељи. Радиће до краја постојеће TeX групе. На пример:


Водич за Пајтон 2.6/Предњи део

Сви примери Пајтон изворног кода у овом водичу су у јавном домену. Због тога га можете изменити и променити му лиценцу којом год лиценцом желите. Како очекујете да научите програмирање, GNU Лиценца слободне документације би захтевала да задржите све програме који су изведени из изворног кода у овом водичу под том лиценцом. Како је пајтон изворни код додељен јавности, тај захтев је одбачен.
Овај водич је оригинално написан у Латексу и био је доступан на: . Премештен је овде зато што се други сервер гаси и који је прочитан најмање десет пута дневно. Овај документ је доступан као Латекс, HTML, PDF, и Постскрипт. Идите на (Такође можете да пробате или ) да видите све ове форме.
Овде је такође верзија овога на Корејском, Шпанском, Италијанском и Грчком језику у фајлу.
----''Водич за Пајтон'' је водич направњен као увод у Пајтон програмски језик. Овај водич је за оне без програмерског искуства.
Ако сте програмирали у другим језицима препоручујем написан од стране Гвидо ван Росима.
Ако имате било каква питања или коментаре користите страницу за дискусије или ../Аутори за контакт информације аутора. Добродошла су сва питања и коментари везана за овај водич. Пробаћу да одговорим на сва питања најбоље што могу.
Похвале иду Џејмсу А. Брауну за писање већине информација за Windows инсталације. Такође хвала Елизабети Колијати за довољно жаљења :) за оригинални водич (који је скоро бескористан за оне који нију програмери), за корекције, и за много идеја и коментара. Похвала Џоу Опегарду за писање скоро свих искустава. Хвала свима онима које сам прескочио.
0.1 Други извори
****
Погледајте такође изворе Крај за неке коментаре.
en:Non-Programmer's Tutorial for Python 2.6/Front matter


Водич за Пајтон 2.6

За Пајтон 3, погледајте Водич за Пајтон 3.
1 Садржај
;/Аутори/
: Сарадници у овој књизи
;Предњи део
: Почетне напомене
;Увод
: Инсталирање и коришћење Пајтона – где наћи помоћ
;Здраво
: Познати први програм – излаз на ектану – бројеви и рачунања
;Ко ту улази?
: Интерактивни улаз – бројеви
;Бројање до 10
:while петље
;Решења
:if Функција
;Дебаговање
: Проналажење онога што је пошло наопако
;Дефинисање функција
: Структурирање програма уз употребу функција
;Примери напредних функција
: Примери како програмери размишљају
;Листе
: Варијабле које садрже више од једне вредности
;For петље
: Друга врста петље
;Булови изрази
: Компјутерска логика –true и false–and и or–not;Речници
: Променљиве које садрже кључ/вредности парова
;Коришћење модула
: Додаци стандардном сету функционалности
;Више са листама
: Коришћење елемената или делова низа
;Повратак низова
: Успешно руковање текстом
;Фајл УИ
: Читање из датотеке и писање у фајловима
;Суочавање са несавршеностима
: Како руковати грешкама
;Крај
: Како да идемо даље
;НПП
: Најчешће постављена питања
en:Non-Programmer's Tutorial for Python 2.6


LaTeX/Основе

Овај туториал циља на основно упознавање са структуром LaTeX-a.
Пре почетка проверите да ли имате инсталиран LaTeX на рачунару (види водич за инсталацију).
* Прво ћемо се упознати са LaTeX синтаксом.
* Направићемо наш LaTeX документ.
* Потом ћемо Вам показати како да обрадите документ кроз LaTeX да би добили квалитетан резултат, као што је постскрипт или ПДФ.
* На крају ћемо разматрати имена докумената и типове.
1 LaTeX синтакса
LaTeX користи језик за обележавање да би описао структуру документа. LaTeX претвара Ваш изворни код, у комбинацији са ознакама, у високо квалитетан документ. Као пример аналогије можемо користити интернет странице које раде на исти начин: ХТМЛ се користи да опише документ, али то ће тек Ваш претраживач представити у пуној величини - са различитим бојама, словима, величинама и слично.
Унос у LaTeX-у је документ са обичним текстом. Тај документ се може направити у било ком текстуалном уређивачу. Он садржи текст документа, као и команде које говоре LaTeX-у како да обради тај текст.
Минималан пример изгледа као следећи део (команде ће бити касније објашњене):
1.1 Размаци
LaTeX-ов компајлер нормализује размаке тако да карактери за размак, као што су [space] или [tab], се третирају равномерно као "размак": неколико везаних "размака" се третира као један, "размак" отварања реда се генерално игнорише, а један прелом реда такође даје "размак". Двоструки прелом реда (празан ред), међутим, дефинише крај пасуса; више празних редова се такође третирају као крај пасуса. Пример примене ових правила је приказан у наставку: на левој страни приказан је корисников улаз (.tex), док је на десној страни излаз (.dvi/.pdf/.ps).
1.2 Резервисани знакови
Следећи симболи су резервисани знакови који или имају посебно значење у LaTeX-у или су недоступни у свим фонтовима. Ако их унесете директно у Вашем тексту, они се неће штампати нормално, већ ће LaTeX да одради ствари које нисте намеравали.
# $ % ^ & _ { } ~ \
Као што ћете видети, ови знакови се могу користити у вашим документима додавањем префикса косе црте:
Коса црта ''не може'' се унети додавањем још једне косе црте испред ње; већ се ова последица се користи за прелом редова. За увођење косе црте у математичком делу, можете користити .
Команде и дају респективно тилду и и шешир које си налази на следећем слову. На пример даје ñ. Зато Вам требају заграде да одредите да слово не буде аргумент. Такође можете користити и да би унели ове карактере; или .
Ако желите да унесете текст који садржи неколико различитих симбола, то можете урадити употребом команде, коју ћемо нешто касније разматрати у делу форматирање параграфа. За изворни код види Листирање изворног кода
'Мање од' (<) и 'веће од' (>) знакови су једини видљиви ASCII знакови (нису резервисани) који се неће штампати правилно. Види Посебне знакове за објашњење и рад.
Не-ASCII знакови (''пример'' акценти) се могу унети директно у већини случаја. Међутим морате ''подесити'' документ правилно. Остали симболи и још много тога може да се штампа са посебним командама у математичким формулама или као акцентима. Ми ће се бавити овим питањем у посебним знаковима.
1.3 LaTeX групе
Понекад одређена наредба треба да остане локална, пример ограничавање обима. Ово се може урадити затварањем дела који се мења локално са витичастим заградама. У одређеним приликама, употреба заграда неће бити могућа. LaTeX зато обезбеђује
и за почетак и крај групе, респективно.
Окружења образују имплицитну групу.
1.4 LaTeX окружења
''Окружења'' у LaTeX-у имају улогу која је мало слична командама, али она обично немају утицај на друге делове документа. Њихова синтакса је:
Између и можете убацити друге команде и угњездити друга окружења. Интерни механизам окржења дефинише групу, што чини употребу безбедном (без утицаја на друге делове документа).
Уопште, окружења прихватају аргументе, али додаци нису чести, а о томе ће бити расправе у наредним поглављима.
Све се у може изразити у облику команди и окружења.
1.5 LaTeX команде
LaTeX команде су осетљиве на мала и велика слова, и узимају један од два следећа формата:
* Почињу са косом цртом и садрже име састављено само од слова. Имена команди се завршавају размаком, бројем или било којим не словом.
* Почињу са косом цртом и садрже само једно слово.
Неке команде имају аргументе, које су дате са витичастим заградама после имена команде. Неке команде подржавају произвољне параметре, које су додате после имена команде у квадратним заградама . Општа синтакса је:
Најстандардније LaTeX команде имају еквивалентан ''прекидач''. Прекидачи немају аргументе али се примењују на остатак околине, рецимо на, тренутну групу или окружење. Прекидач не треба (скоро) да се позива изван околине, у супротном ће се применити на цео документ.
Пример:
1.6 Коментари
Када LaTeX наиђе на знак док процесуира улазни документ, он ту линију игнорише, али и прелом реда, и све празне размаке на почетку следеће линије.
Ово се може користити за писање коментара унутар улазног документа, што се касније неће видети у резултату при штампању.
Приметите да се знак може употребити да се одвоје дуги улазни редови што не дозвољава размак или прелом реда као рецимо Supercalifragilisticexpialidocious изнад.
Језгро LaTeX језика нема дефинисану синтаксу за коментарисање у више линија. Погледајте коментаре у вишередова за једностана објашњења.
2 Наш први документ
Сада можемо направити наш први документ. Креираћемо га са најмањом могућом употребом кода који је потребан да би добили резултат; већ добро познат ,,Здраво свете!" приступ ће се користити овде.
* Отворите Ваш омиљени текстуални уређивач. vim, emacs, Notepad++, и други тексутални уређивачи ће имати означавање синтаксе што ће Вам помоћи при писању докумената.
* Копирајте следећи текст у ваш уређивач. Ово је LaTeX изворни код.
* Сачувајте документ као zdravo.tex.
Када бирате име за документ будите сигурни да се оно завршава са .tex екстензијом.
2.1 Шта то све значи?
Прва линија је ''коментар''. То је зато што почиње са знаком (%); када LaTeX види то, једноставно игнорише остатак линије. Коментари су корисни људима да означе одређене делове изворног кода. На пример, можете оставити информације о аутору и датуму или шта год се сетите.
Ова линија говори LaTeX-у да користи класу документа. Класа документа дефинише форматирање, што је у овом случају општи формат чланка. Добра ствар је да ако желите да промените изглед документа, то можете учинити тако што ћете класу заменити са неком другом класом документа која постоји.
Ова линија означава почетак окружења названог ; то обавештава LaTeX да почиње садржај документа. Све изнад ове команде припада ''уводу у документ''.
Ово је једина линија стварног садржаја - текст који желимо да прикажемо на страни
окружење се завршава овде. То говори LaTeX-у да је изворни код документа завршен, а све после ове линије да игнорише.
Као што смо раније рекли, свака LaTeX почиње са косом цртом. Ово је LaTeX-ов начин да кад год види косу црту, очекује неку команду. Коментари се не сврставају у команде, пошто они говоре LaTeX-у да игнорише ту линију. Коментари никада не утичу на резултат документа.
3 Превођење изворног кода
3.1 Процес превођења
Основни концепт је да се обичан текст транформише у формат за приказ, најчешће DVI, PS или PDF документ. Овај процес се назива ''превођење - компалирање'', које се извршава од стране ''компајлера''.
Постоје два основна компајлера.
*tex компајлер чита TeX .tex документ и претвара у .dvi.
*pdftex компајлер чита TeX .tex документ и претвара у .pdf.
Ови компајлери се обично користе да преведу обичан TeX, не LaTeX. Не постоји нешто што је LaTeX компајлер пошто је LaTeX само група макроа за TeX. Међутим, постоје два извршења повезана са претходним компајлерима:
*latex извршава позив за tex засновано на LaTeX документу, чита LaTeX .tex документ и претвара у .dvi*pdflatex извршава позив за pdftex засновано на LaTeX документу, чита LaTeX .tex документ и претвара у .pdf
Ако преводите обичан TeX документ са LaTeX компајлером (као што је pdflatex) то ће радити, док у супротном неће: ако покушате да преведете LaTeX изворни код са TeX компајлером, добићете многе грешке.
Као чињеница, зависно од Вашег оперативног система latex и pdflatex су једноставне скрипте или симболички линкови.
Већина програма би требала да садржи LaTeX дистрибуцију; други долазе са Ghostscript, бесплатан програм који ради на више платформи.
Ове програме ћете најчешће наћи у свакој LaTeX дистрибуцији:
*dvi2ps претвара .dvi документ у .ps (постскрипт).
*dvi2pdf претвара .dvi документ у .pdf (dvi2pdfm је побољшана верзија).
а са Ghostscript:
*ps2pdf и pdf2ps претвара .ps документ у .pdf и обрнуто.
Када је LaTeX направљен, једини формат који је могао да извезе је био DVI; касније је додата подршка за PDF са pdflatex. PDF документи могу бити креирани са оба: pdflatex и dvipdfm. Резултат pdflatex даје директну предност модерних додатака PDF-а као што су хиперлинкови, увезени фонтови, што није део са DVI форматом. Пропуштање кроз DVI ограничава на лимит старијег формата. Са друге стране, неки пакети, као што су PSTricks, излажу процес конверзије DVI формата, и зато неће радити са pdflatex. Неки од ових пакета увозе информације у DVI које се не појављују када се DVI прегледа, али се појављују када се DVI претвори у други, нови формат.
Ваш документ би требали да пишете мало различитије у зависности који компајлер користите: (latex или pdflatex). Али као што ћемо видети касније, могуће је сакрити детаље компајлера који користите, док ће компајлер моћи и даље да преводи.
Следећи дијаграм приказује везу између LaTeX изворног кода и формата који можете направити из њега:
Уоквирени црвени текст представља формате документа, плави текст на стрелицама представља команде које користите, мали тамно зелени текст испод кутија представља формате слика који су подржани. Сваки пут кад прођете кроз стрелицу, губите неку информацију, што може да смањи додатке Вашег документа. Зато би требало да бирате најкраћи пут да стигнете до жељеног формата. Ово је вероватно најбољи начин да задржите жељени формат. Почињањем од LaTeX изворног кода, најбољи начин је да користите само ''latex'' за DVI излаз или ''pdflatex'' за PDF излаз, а претварање у постскипт вршите само када је то неопходно.
Одељак ../Отпремање у друге формате/ даје више информација о извозу LaTeX изворног кода у друге формате документа.
3.2 Генерисање документа
Свакако неће бити најузбудљивији документ који сте икада видели, али га свеједно желимо видети. Претпостављам да сте отворили конзолу, у директоријуму где је hello.tex сачуван.
LaTeX нема GUI (graphical user interface), пошто је то само програм који извршава Ваш улазни докумен, и резултује га као DVI или PDF документ. Неке LaTeX додатне инсталације графичког фронт-енда где Ви можете кликнути да преведете Ваш LaTeX изворни документ. На другим системима је могуће да ћете морати да нешто и откуцате, па је овде представљео како да наведете LaTeX у компајлирање Вашег улазног документа на текстуално базираним системима . Упозорење: ово подразумева да сте већ инсталирали LaTeX на рачунару.
# Унесите команду: latex zdravo (.tex екстензија није неопходна, али је можете унети ако желите)
# Неколико делова информација о LaTeX-у и његовом напретку ће бити приказано. Ако све прође добро, последње две линије у конзоли ће бити:
Output written on zdravo.dvi (1 page, 232 bytes).
Transcript written on zdravo.log.
Ово значи да је Ваш изворни документ процесуиран и резултујући документ је назван ''zdravo.dvi'', који заузима једну страну и 232 бајта простора.
Сада можете погледати DVI документ. На Unix-у са X11 можете унети xdvi foo.dvi, на Виндоусу можете користити програм по имену ''yap'' (yet another previewer). (Сада evince и okular, стандарни прегледачи докумената за многе Линукс дистрибуција су у могућности да отворе DVI документа.)
Овим путем сте креирали DVI документ, али са истим изворним документом можете креирати и PDF документ. Корак је исти као и раније, само што морате да замените команду latex са pdflatex:
# Унесите команду: pdflatex zdravo (као раније .tex екстензија није неопходна)
# Неколико делова информација о LaTeX-у и његовом напретку ће бити приказано. Ако све прође добро, последње две линије у конзоли ће бити:
Output written on zdravo.pdf (1 page, 5548 bytes).
Transcript written on zdravo.log.
Можете приметити да је PDF већи од DVI документа, иако садрже исте информације. Главне разлике између DVI и PDF формата су:
* DVI захтева мање слободног простора и брже се креира. Не укључује фонтове у документу, тако да ако желите да документ буде исправно приказан на другом рачунару, тамо морају бити инсталирани сви неопходни фонтови. Не подржава било какву интерактивност као што су хиперлинкови или анимиране слике. DVI прегледачи нису толико чести, тако да размислите о томе да ли ћете њега користити за преглед.
* PDF захтева више простора на диску и спорије се креира, али укључује све неопходне фонтове у документу, тако да нећете имати никаквих проблема са разменом. Подржава интерне и екстерне хипервезе. Такође подржава напредније типографске додатке: означавање, експанзију слова сређивање маргина резултује са више доступном флексибилношћу за TeX преводиоц и бољи изглед документа. Данас је ''де факто'' стандард дељења и објављивања докумената, тако да га можете користити као последњу верзију Вашег документа.
Засад сте видели да можете креирати DVI и PDF докумене из истог извора. То је тачно, али постаје компликованије ако желите да убаците слике или везе. Ово ће бити објашњено касније у наредним поглављима, за сад претпоставимо да можемо преводити и у DVI и у PDF без икаквих проблема.
Приметите да смо у овом примери због једноставности документа само једном покренули LaTeX команду. Међутим, ако желите да направите сложенији документ, укључујући библиографију и референце, на пример, LaTeX ће се морати више пута извршити да реши референце. О овоме ће бити расправљано у касније.
3.3 Аутоматски изграђени системи
Превођење употребом latex бинарно можете бити мало компликованије када почнете да радите на више сложенијим документима. Доста програма постоји да аутоматски чита TeX документе и покреће прикладан компајлер складан број пута. На пример latexmk може генерисати PDF из већине TeX докумената једноставно:
$ latexmk -pdf file.tex
Приметите да већина уређивача ће се побринути о томе за Вас.
3.4 Компресован PDF
За PDF резултат, можете приметити да PDF документ није увек исте величине у зависности од машине коју користите да преведете документ. Тако ће latex → dvips → ps2pdf бити много мањи него pdflatex.
Ако желите да користите pdflatex са малим величином резултата, можете користити Ghostscript команду:
$ gs -dBATCH -dNOPAUSE -q -sDEVICE=pdfwrite - "Original.pdf"
4 Документи
4.1 Одабирање поузданог имена
Никада не користите директорије (фолдере) или имена докумената који садрже размаке. Иако их Ваш оперативни систем подржава, неки не, и они ће правити проблеме са TeX-ом. Правите имена докумената или кратка или дуга, по жељи, али избегавајте употребу размака. Држите се малих слова без знакова (a-z), бројева 0-9, цртице (–), и само једне тачке (.) да одвојите име од екстензије (нешто слично конвенкцији за добре веб адресе): то ће вам омогућити да користите TeX документа на интернету лакше. Неки оперативни системи не праве разлику између великих и малих слова, док други то чине. Зато није добро да их мешате.
4.2 Помоћни документи
TeX компајлери су једнопролазни процеси. То значи да не постоји начин да компајлер ''скочи'' око документа, што би било корисно за садржај и референце. Компајлер не може погодити на којој страни ће се одређени део одштампати, па када је садржај одштампан пре следећег дела, не може му доделити број стране.
Да би заобишао овај проблем, многе LaTeX команде које треба да '' скоче '' користите помоћне документе које обично имају исто име датотеке као тренутни документ, али другу екстензију. Она чува привремене податке у овим фајловима и користити их за наредно превођење. Тако да би имали динамичан садржај, потребно је да два пута преведемо документ. Нема потребе да поново преводи ако се није неки део преместио.
На пример, привремени документ за садржај података је imedatoteke.toc.
Ниједан од ових докумената не садржи непоправљиве информације. То значи да их можете избрисати безбедно, превођење ће их обновити аутоматски.
Када радите са различитим способностима LaTeX-а (индекси, речници, библиографије, итд) ускоро ћете се наћи у лавиринту докумената са различитим екстензија. Следећа листа објашњава најчешће типове датотека са којима можете да се сретнете приликом рада са TeX:
+Најчешће екстензије докумената у LaTeX-у
.aux, Документ који превози информације са једног преводиоца до следећег. Између осталог,.aux датотека се користи за складиштење информација у вези са попречним референцама.
.bbl, Резултат библиографије BiBTeX и користи LaTeX
.bib, База датотека библиографије. (где можете да сачувате списак пун библиографских цитата)
.blg, BiBTeX log документ. (грешке се записују овде)
.bst, BiBTeX документ за стилове.
.cls, Датотека дефинише како ће Ваш документ изгледати. Они су означени са \documentclass командом.
.dtx, Документован TeX. Ово је главни формат за LaTeX датотеке за стилове. Ако процесуирате .dtx датотеку добијате документован макро код LaTeX пакета у .dtx датотеки.
.ins, Инсталација за датотеке садржана у .dtx датотеки. Ако преузмете LaTeX пакет са нета, добићете .dtx и .ins документ. Покрените LaTeX на .ins датотеки да отпакујете .dtx датотеку.
.fd, Документ са описима слова, говори LaTeX-у о новим словима.
.dvi, Device Independent File (Независна датотека од уређаја). Ово је главни резултат за LaTeX, превођење се ради са ''latex''. Можете прегледати документ са DVI прегледачем или можете га штампати са dvips или сличним програмима.
.pdf, Ово је главни резултат за LaTeX, превођење се ради са ''pdflatex''. Можете га погледати и одштампати са било којим PDF прегледачем.
.log, Даје детаљан опис онога што се десило током последњег превођења.
.toc, Чува сва заглавља. Постаје читљиво при следећем компајлирању и користи се за садржај.
.lof, Ово је као .toc само за листу слика.
.lot, Исто, само за листу табела.
.idx, Ако Ваш документ садржи индекс. LaTeX чува све речи које су у индексу у овом фајлу.
.ind, Обрађена .idx датотека, спремна за укључивање у документу у следећем циклусу превођења.
.ilg, Лог датотека са индексима.
.sty, LaTeX макро пакет. Ово је датотека коју можете убацити у LaTeX документ употребом \usepackage команде.
.tex, LaTeX или TeX улазна датотека. Може да се преведе са latex-ом.
.out, пакет hyperref датотеке, само један за главни документ.
5 И шта сад?
5.1 Најчешћи елементи
Види Структуру документа и део о Заједничким елементим за заједничке ствари које се могу наћи у сваком типу документа.
5.2 Не-Енглеска слова и посебни знакови
LaTeX има добру подршку за већину језика у свету. Можете рећи LaTeX-у да прати типографска правила циљаног језика, ради са уносом посебних знакова и тако даље. Види посебне знакове и Интернационализација.
5.3 Модуларни документ
Види модуларне документе за добру препоруку о начину организације великих пројеката у више докумената.
5.4 Питање и грешке
Препоручујемо Вам да прочитате FAQ ако имате неке грешке са основним стварима, или желите да прочитате основне савете.
За више одређенија питања и грешке, пређите на Савети и трикови страну.
5.5 Макрои за највећи степен ефикасности
Пуна снага LaTeX-а лежи у макроима. Они чине Ваш документ динамичним и флексибилним. Види посвећени део о њима.
5.6 Тимски рад
Види поглавље ../Заједничко писање LaTeX документа/.
en:LaTeX/Basics


LaTeX/Фигуре и натписи

У претходном поглављу сте могли да видите о увозу графике. Међутим, имати само слику између пасуса не изгледа баш професионално. За почетак, желимо више начина за додавања натписа и референцирања. Оно што нам треба је начин за дефинисање ''фигура''. Такође би било добро ако би LaTeX могао да примени разне принципе како би изгледало као да се дало све од себе за сређивање слика и текста. Тада се ''float'' укључује у игру.
1 Floats
Floats су контејнери за ствари у документу који се не могу преламати на више страница. LaTeX подразумевано препознаје "табеле" и "фигуре" које су float, али можете дефинисати своје нове (погледајте Произвољне float-ове испод). Float-ови су ту да се баве проблемом објекта који не може да стане на тренутонј страници и да помогну око објекта који не желите на својој страници.
Floats нису део нормалног тока текста, већ одвојени ентитети, позиционирани у оквиру странице за себе (врх, средина, дно, лево, десно, или где год дизајнер одлучи). Они увек имају наслов који их описује и они су увек нумерисани тако да они могу бити упућени у текст. LaTeX аутоматски "флоутује" Табеле и Фигуре, у зависности од тога колико простора је остало на страници на месту које се обрађује. Ако нема довољно места на тренутној страници, float се премешта на врх следеће странице. Ово може бити промењено померањем дефиниција Табеле или Фигуре пре или касније у тексту, или подешавањем неких од параметара који контролишу аутоматски "флоут".
Аутори понекад имају много float-ова који се јављају у брзој сукцесији, што прави проблем око тога какав би распоред требао да буде на страници и даље остављање простора за текст. У овом случају, LaTeX их гомила све горе и исписује их заједно, ако је то могуће, или их оставља на крају поглавља у знак протеста. Вештина је раздвојити их у вашем тексту, тако да они не упадају ни у тему вашег аргумента или расправе, нити ометају визуелни баланс странице.
1.1 Фигуре
Да направите фигуру која флоутује, користите окружење.
Претходни део помиње како се float-ови користе за омогућавање LaTeX-у контролу над фигурама, одржавајући најбољу могућу презентацију. Међутим, сигурно вам се десило да вам се не свиђа аутоматско позиционирање фигура. ''Место убацивања'' је параметар који постоји ради компромиса и његова сврха је да аутор има већи степен контроле над распоредом премештања.
Команда, Овлашћење
h, Поставља float ''овде'', т.ј. , ''приближно'' на истом месту се јавља у изворном тексту (не ''баш'' на истом месту)
t, Ставља на ''врх'' стране.
b, Ставља на ''крај'' стране.
p, Ставља на специјанлну ''страну'' , намењену само за float.
!, Премости унутрашње параметре LaTeX-а и користи их за одређивање "добрих" float позиција.
H, Поставља float на прецизну локацију LaTeX кода. Захтева пакет, т.ј., . Ово је еквивалентно са .
Оно што треба да радите са ''дозволом премештања'' је да направите листу опција које желите да имате на располагању у LaTeX-у. То су једноставне могућности за LaTeX да одлучи када је најбоље да користи те опције у вашем документу. Frank Mittelbach објашњава алгоритам:
*Ако наиђе на float, LaTeX покушава одмах да га постави у складу са својим правилима (објашњено доле)
**Ако успе, float остаје на постављеној позицији и више се не мења;
**Ако не успе, онда LaTeX поставља float у ред за чекање и преиспитује га поново када почне следећа страна (не пре тога).
*Када се страница заврши, LaTeX испитује овај ред и покушава да га испразни на најбољи могући начин. Прво ће покушати да генерише онолико float страна колико је могуће (у нади да ће испразнити ред чекања). Када се ова могућност исцрпи, онда ће покушати да их постави поред преосталих float-ова, изнад и испод те области. На крају све преостале float-ове поставља на празна могућа места или их оставља за следећу страну (т.ј. , још једном их ставља у ред чекања).
*Након тога, почиње обраду материјала документа на следећој страни. У процесу, може наићи на додатне float-ове.
*Ако је стигао до краја документа или ако је наишао на \clearpage, LaTeX почиње нову страну, не користећи рестриктивне услове, и поставља све float-ове из реда чекања, тако што их постваља на float страну/е.
У неким специјанлинм случајевима, LaTeX неће следити ове параметре позиционирања и биће му непоходне додатне команде, на пример, ако треба да одреди поравнање које није центрирано,а има само један float на страни. .
Користите за додавање листе фигура на почетку документа.
Да бисте променили име које је коришћено у натпису из Фигуре у Пример,
користите у садржају фигуре.
1.1.1 Фигуре са ивицама
Могуће је ставити танку линију око свих фигура. Морате да напишете следеће на почетку
документа:
Линија неће уоквирити натпис.
1.2 Табеле
Float табеле су објашњене у овом поглављу.
Ево кратког подсећања. Окружење смо користили за конструисање табела које нису float по подразумеваним опцијама. Дакле, ако желите табеле float, упакујте окружење са окружењем, као што је овде:
Можда вам се чини да је све ово мало дугог даха, али такве разлике су неопходне, јер можда нећете желети све табеле да третирате као float.
Користите да додате листу табела на почетку документа.
2 Задржање float-ова на њиховом месту
Пакет даје команду , која се може користити за спречавање премештања float-ова. Ово се може бити корисно на пример, на почетку сваког дела. Пакет чак даје могућност за промену дефиниције да се аутоматски укључује . Ово се може подесити учитавањем пакета са опцијом. може бити користан за спречавање упадања float-ова у листе направљене помоћу или . Пакет се може користити за принуду float-ова да се појаве након што су дефинисани, а пакет се може користити за постављање свих float-ова на крају документа. Пакет пружа H опцију за float окружења, које зауставља њихово померање.
3 Натписи
Увек је добро да додате натпис за било коју фигуру или табелу. Срећом, ово је веома једноставно у LaTeX-у. Све што треба да урадите је да користите команду са float окружењем. LaTeX ће аутоматски пратити нумерације фигура, тако да не морате да подешавате и ово у тексту натписа.
Локација натписа је традиционално испод float-а. Међутим, то је на вама, зато убаците команду натписа након садржаја float-а (али боље у окружење). Ако га поставите пре, онда ће се појавити натпис изнад float-а. Испробајте следећи пример који показује овај ефекат:
Имајте на уму да командом постављате њен садржај хоризонтално.
3.1 Натписи страна
Понекад је пожељно да се натпис појављује поред float-а, радије него изнад или испод. Пакет може да се користи за постављање натпис поред фигуре или табеле. Следећи пример показује ово за фигуру користећи окружење на месту окружења.
3.2 Ненумерисани натписи
У неким врстама докумената (као што су презентације), можда није пожељно да наслови слика почињу са ''Figure:''. Ово се може лако спречити једноставним стављањем текста натписа у окружење, без обухватања . То, међутим, значи да не постоји натпис на располагању за укључивање у списак фигура.
3.3 Преименовање префикса натписа табеле
У случају да желите да промените име вашег натписа табеле из "Table" у неки други, користите команду. На пример,
4 Листа фигура и табела
Натписи могу бити наведени на почетку рада или као извештај у "Листи табела" или "Листи фигура" секцији коришћењем или команда, респективно. Сваки натпис који је коришћен за сваку фигуру, ће се појавити у овој листи, заједно са бројевима фигуре, као и бројеви страна.
Команда има опциони параметар, који се користи за ''листу табела'' или ''Листу фигура''. Типичан опис је за листу натписа, а опис ће бити постављен поред фигуре или табеле. Ово је посебно корисно ако је наслов је дуг, а жели се само "једна линија" у листи фигуре/табеле. ево једног примера коришћења:
5 Ознаке и референцирања
Ознаке и референцирања раде прилично слично општем случају - погледајте Ознаке и референцирање поглавље за више информација.
Ако ознака покупи број поглавља или број листе уместо броја фигуре, ставите ознаку унутар натписа да бисте обезбедили исправну нумерацију. Ако вам се појави грешка за ознаку у натпису, користите испред команде.
6 Развлачење текста око фигура
Аутор можда воли да неки float-ови не ремете текст, већ више жели да омогући тексту да се обавије око њега. (Очигледно, ово изгледа пристојно само када су у питању фигуре које су знатно уже од ширине текста.)
Реч о упозорењу: Развлачење фигура у LaTex-у ће захтевати много ручног подешавања вашег документа. Постоји неколико пакета који су доступни за овакав задатак, али ниједан од њих не ради савршено. Пре него што направите избор о укључивању фигура са развлачењем текста у вашем документу, проверите да ли сте узели у обзир све опције. На пример, можете да користите распоред са две колоне за своје документе и да прођете без развлачења текста.
У сваком случају, ми ћемо погледати пакет . Запамтите да не спада у подразумевану инсталацију LaTeX-а; можда ћете морати да инсталирате додатне пакете. Упамтите и да, wrapfig није у складу са enumerate и itemize окружењима
За коришћење , прво морате додати ово у преамбулу:
То онда даје приступ:
Постоји укупно осам могућих позиционирања:
r, R, десна страна текста
l, L, лева страна текста
i, I, унутар обода близу повеза (у документу)
o, O, ван обода близу повеза
Са великим знаковима се омогућава фигури да се помера, док мали знакови представљају "тачно овде". ''Ширина'' је, наравно, ширина фигуре. На пример:
Такође можете да дозволите LaTeX-у да сам одреди ширину и развлачи постављањем ширине на 0pt. \begin{wrapfigure}{l}{0pt}
Имајте на уму да смо одредили величину и за окружење и за слику коју смо убацили. Ми смо то урадили у виду ширине текста: увек је боље користити релативне величине у LaTeX-у, пустите LaTeX да уради сав посао за вас! "Развлачење" је нешто веће од слике, тако да компајлер неће вратити никакво упозорење и имаћете мали бели оквир између слике и околног текста. Можете га променити да бисте добили бољи резултат, али ако не ставите слику мању од "развлачења", видећете слику ''преко'' текста.
Пакет wrapfig може да се користи са дефинисаним float-ом и float пакетом. Погледајте доле део о произвољним float-овима.
6.1 Савет за фигуре са превише празног простора
Дешава се да направите фигуре са превише (или премало) празног простора на врху или дну стране. У тим случајевима, можете једноставно користити опциони аргумент . Он прецизира висину фигуре у броју линија текста. Такође, имајте на уму да окружење додаје неки додатни празан простор на свом врху и дну; размислите о коришћењу команде .
Друга могућност је допуните простор са float-ом користећи команду. Аргумент је величине простора који желите да додате, можете користити било коју јединицу, укључујући pt, mm, in, итд. Ако сте дали негативан аргумент, то ће додати ''негативан'' простор, то јест уклања мало празног простора. Користећи тежи да помери натпис у односу на float док аргумент то не ради. Ево примера коришћења команде, код је управо један из претходног случаја, управо смо додали мало негативног вертикалног простора, који се смањује:
У овом случају то можда изгледа превише смањено, али можете да управљате простором онако како желите. У принципу, најбоље је да не додајете простор уопште: пустите LaTeX да уради форматирање!
(У овом случају, проблем је употреба за центрирање слике. Окружење додаје додатни простор који се може избећи ако се користи )
Можете користити параметар да контролишете додатни простор изнад и испод фигуре:
Алтернативно можете користити пакет уместо wrapfig пакета која прави исправну верзију без вишка празног простора без икаквог ручног дорађивања.
Постоји алтернатива за : то је пакет .
Да бисте уклонили празан простор из фигуре једном за свагда, треба да користите pdfcrop, који је укључен у већини TeX инсталација.
7 Subfloat-ови
Користан додатак је пакет који користи subfloat-ове у једном float-у. Пакети и су протестовани иако су корисна алтернатива када се користе у комбинацији са latex шаблонима (као што су шаблони за часописе Springer и IOP, IEEETran и ACM SIG) који нису компатибилни са . Ови пакети дају аутору могућност да има подфигуре са фигурама, или подтабеле са табелама float-ова. Subfloat-ови имају свој натпис, и глобални натпис. Пример ће најбоље илустровати употреба пакета :
Приметићете да је окружење фигуре постављено као и увек. Такође можете користи окружење табеле за подтабеле. За сваки subfloat, треба да користите:
Ако намеравате да референцирате било који од subfloat-ова, погледајте где ће ознаке бити убачене; ван -окружења ће обезбедити глобалне натпис.
ће организовати фигуре или табеле страну по страну под условом да може да се уклопи, у супротном, аутоматски ће пребацити subfloat-ове испод. Овај ефекат се може ручно додати, стављајући у нови ред команду пре фигуре коју желите да пребаците у нови ред.
Хоризонтални простори између фигура се контролишу са неколико команди, који су смештени између и :
*Не размакнути делови (одређени са ~ као у горњем примеру) могу да се користе за уметање простора између subfigs.
*Math размаци: , , , и
*Општи размак:
*Аутоматско ширење/скупљање размака:
8 Широке фигуре у дво-колонским документима
Ако пишете документ помоћу две колоне (односно сте почели документ са нечим као што је ), можда сте приметили да не можете да користите float елементе које су шире од ширине колоне (користећии LaTeX нотацију, ширу од ), иначе ће се слика преклапати са текстом. Ако стварно морате да користите тако широке елементе, једино решење је да користите "starred" варијанте float окружења, као што су и . Ове "starred" верзије раде као и стандардне, али ће бити ширине као страница, тако да неће бити никаквог преклапања.
Лоша ствар код ових окружења је да они могу бити постављени само на врху стране или на сопственој страни. Ако покушате да одредите нихова места помоћу модификатора као што су ''b'' или ''h'', они ће бити игнорисани. Додајте у преамбули како би ублажила овај проблем у вези са постављањем ових float-ова на дну стране, користећи опциони спецификатор . Уобичајено је . Како год, ''h'' и даље неће радити.
Да бисте спречили фигуре од постављања ван респективно у погледу њихових "не-starred" дупликата, пакет треба користити (на пример ).
9 Произвољни float-ови
Ако табеле и фигуре нису адекватне за ваше потребе, увек имате опцију да сами креирате своје! Примери таквих случајева су изворни кодови, или мапе. За пример float програма, можда ћете желети да направите float по имену . Пакет је ваш пријатељ за овај задатак. ''Све команде за подешавање новог float-а морају бити постављени у преамбули а не у документу.''# Додајте у преамбулу вашег документа
# Направите ваш float користећи: , где је:
#*''тип'' - ново име које желите да дате свом float-у, у овом случају, 'program'.
#*''постављање'' - t, b, p, или h (као што је претходно објашњено у фигурама), где слова нумеришу дозвољена места.
#*''ext'' - име додатка датотеке помоћног фајла са листе фигура (или чега год). Latex убацује натписе у ову датотеку.
#*''спољашњи бројач'' - присуство овог параметра показује да је бројач повезана са овим новим float-ом који треба да зависи од спољашњег бројача, на пример 'поглавље'.
# Подразумевано име које се појављује на почетку натписа је тип. Ако желите да промените ово, користите
# Промена float стила се може урадити са (Ради на свим наредним командама, стога, мора бити уметнута пре да би имало ефекта).
#* - нормалан стил за Latex float-ове, али натпис је увек испод садржаја.
#* - нормалан стил за Latex float-ове, али натпис је увек изнад садржаја.
#* - float је уоквирен "кутијом" и натпис је испод.
#* - натпис се појављује изнад float-а, са правилима одмах изнад и испод. Онда садржаји float-а, са последњим хоризонталним правилом.
Float стилови се такође могу направити као што други пример доле приказује.
Ево примера документа који користи нови float тип:
Окружење је окружење које је већ део LaTeX-а. Иако до сада није уведено, његово име је прилично интуитивно! LaTeX ће репродуковати све што му дате, укључујући нове линије, простор, итд. Добро је за изворни код, али ако желите да уведете много кодова размислите о коришћењу пакета, који је намењен за то.
Иако је ово корисно, треба бити опрезан око уградње float-а са другим float-ом. Посебно, се може појавити
not in outer par mode
ова грешка. Једно решење би било да користите [H] опцију (ниједну другу) на унутрашњи float, јер ова опција "качи" унутрашњи float на други спољашњи.
Скоро направљени float-ови са могу да се користе у комбинацији са пакетом одозго. На пример, следећи код креира float-овани оквир за текст, који float-ује у тексту на десну страну странице заједно са натписом, која нумерише индексе фајлова са екстензијом .lob и прилагођава float визуелни изглед:
9.1 Стилови натписа
Да бисте променили изглед насловима, користите пакет. На пример, да бисте поставили све ознаке натписа малим и болдованим:
КОМА скипт пакети имају своја прилагођавања карактеристика натписа са нпр , и . Међутим, ове дефиниције имају ограничен утицај на новоформирана float окружења са пакетом.
Алтернативно, можете редефинисати команду:
Погледајте ову страну за више информација о бројачима.
Коначно, имајте на уму да је пакет одавно застарео.
10 Ознаке у фигурама
Постоји LaTeX пакет који ставља LaTeX на врх укључене графике, омогућавајући да додате TeX ознаке на увезену графику.
Она дефинише погодан интерфејс за убацивање TeX-а преко укључене графике и омогућава постављање беле позадине како би засенчила графику.
То је боља алтернатива за ознаке у графици; не морате да промените величину текста када поновно скалирате слике, а сва моћ LaTeX-а је доступна за ознаке.
Веома сличан пакет, са нешто другачијом синтаксом, је . Дати линк указује на пакет и .
Много сложенији пакет који се може користити на исти начин је TikZ. TikZ је у библиотеци цртања познатији као pgf (који се користи за прављење beamer-а). Може се користити за обележавање фигура додавањем текста чворова на врху слике чвора.
11 Резиме
Овим је завршено све везано за float. Видели сте како је лакше да пустите LaTeX да уради сав напоран рад и подеси распоред страница како би ваши подаци били најбоље распоређени. Као и увек, чињеница је да LaTeX брине о свим натписа и референтним нумерацијама и да прави велику уштеду времена.


LaTeX/Структура листи

Погодно и предвидиво форматирање листа је једно од многих предности коришћења LaTeX-а. Корисници WYSIWYG процесора речи могу понекад бити фрустрирани од стране софтверских покушаја да одреди када они намеравају да листе почну а када да се заврше. Као језик означавања, LaTeX даје већу контролу над структуром и садржајем листи.
1 Структуре листи
Листе се често појављују у документима, посебно академским, како је њихова сврха често да представе информацију на јасан и концизан начин. Структуре листи у LaTeX-у су једноставно окружења која у суштини долазе у три врсте: , и .
Све листе прате основни формат:
Сва три од овох типова листи могу имати више параграфа по ставци: само укуцајте додатне параграфе на уобичајени начин, са празном линијом између сваког. Докле год су још увек задржани унутар приложеног окружења, они ће бити аутоматски увучени да прате испод ставке.
1.1 Окружење навођења
Ово окружење је за ваше стандардне листе навођења ставки.
1.2 Окружење нумерисања
Окружење нумерисања је за наручене листе. По нормали, свака ставка је редом нумерисана.
1.3 Описно окружење
Описно окружење је мало другачије. Можете одредити ознаку ставке доношењем је као опциони агрумент (иако опциони, изгледало би чудно ако га неби укључили!). Идеално за серију дефиниција, као што је речник.
Понекад желите опис где текст поћиње у новом реду. То не може лако да се уради са . Трик је у томе да користите .
2 Груписање листи
LaTeX ће вам срећно дозволити да унесете окружење листи у већ постојеће окружење (до дубине од четири—ако вам је потребно више од четири, користите пакет). Једноставно покрените одговарајуће окружење на жељеном месту унутар тренутне листе. Latex ће средити распоред и било какво нумерисање за вас.
3 Прилагођавање листи
Прилагођавање LaTeX-а је изван домена за почетнике. Иако није нужно тешко само по себи, зато што су почетници већ преплављени са низом команди и окружења, прелазак на напредније теме ризикује настанак забуне.
Међутим, пошто туторијал циља да буде потпун, ми ћемо ипак укључити кратак водич о прилагођавању листи. Слободно прескочите!
Приметите да у следећем када се користи мора да се појави после инструкције тако да су промене направљене узете у обзир. Ово је потребно и за нумерисане и за наведене листе.
Такође, пазите на размаке у дефиницијама ознака. То је честа грешка!
3.1 Проред
Као што сте можда приметили, у стандардним LaTeX документним класама, вертикални размак између ставки, и размак испод и изнад листи у целини, је већи него између параграфа: можда ће изгледати чудно ако су описи сувише кратки.
3.1.1 Коришћење пакета
Ако желите добро упаковане листе, користите пакет (укључен у групи), која обезбеђује компактне, "главне" верзије претходних окружења, т,ј, , и . Оне раде управо на исти начин, али је излаз компактнији. Други пакети који пружају компактне листе су и .
Алтернативно, користите класу са .
3.1.2 Ручно прилагођавање
Унутар листи можете редефинисати неке дужинске/димензијске варијабле LaTeX-а, на пример користећи:
Алтернативно, да створите јединствен изглед у вашем документу можете редефиннисати окружење нумерисања:
Други приступ је редефинисати команду глобално.
3.2 Прилагођавање нумерисаних листи
3.2.1 Користећи пакете
Ствар коју људи најчешће желе да промене са нумерисаним листама су бројачи. Брзо решење за овај проблем је обезбеђено од стране пакета Дејвида Карлајла, или софистициранији пакет од стране Хавиера Безоса. Када користите , могуће је да одредите ''стил'' нумерације: .
Опције ''A'', ''a'', ''I'', ''i'' и ''1'' дефинишу стил и саме себе објашњавају, све остало се третира као текст. Да бисте користили било који од симбола стилова као текст они се могу затворити у заграде, нпр. ће дати буквално A.
Понекад можете пожелети да поставите неки кратак текст испред нумерисања, на пример: "Exercise 1, Exercise 2, Exercise 3, ...". Ово је могуће са пакетом:
''\bfseries'' чини текст подебљан, ''Exercise'' је текст и ''\arabic*'' убацује бројач за којим иде ''colon (:)'' који је опет третиран као текст.
3.2.2 Ручно
Да бисте отишли даље и урадили ово сами, кратак увод у LaTeX ''бројаче'' је потребан. Требало би да проверите посвећено поглавље јер нећемо улазити у детеље за сада.
Постоје четири појединачна бројача која су повезана са листама навођења. Сваки репрезентује четири могућа нивоа угнежђења, који се називају:
Бројач се повећава од стране пре него што је штампан. На пример за ресетовање користите:
Команда одговорна за форматиреање различитих нивоа гнежђења је
Пример:
Ово једноставно редефинише изглед ознаке, што је у реду, под условом да не намеравате да упућујете на специфичну ставку унутар листе, у том случају ће референца бити штампана у оригиналном формату. Овај проблем се не пијављује ако редефинишете штампач бројача:
3.3 Прилагођавање наведених листи
Листе навођења нису тако сложене како оне неморају да се нумеришу. Зато, за прилагођавање, једноставно промените ознаке. то се може урадити ручно за сваки унос са , на пример .
Наведеним ознакама се може приступити преко , , , , за четири одговарајућа нивоа.
Пример изнад би подесио ознаке за први ниво на веће од (>) симбола. Наравно, текстуални симболи доступни у Latex-у нису веома узбудљиви. Зашто се користити неки од ZapfDingbat симбола, описаних у Симболи делу.
Или искористите математички симбол:
Листа навођења са уским комплетима ставки, то јест без вертикалног простора између две узастопне ставке, може бити направљена на следећи начин.
4 Листе у реду
Листе у реду могу бити изведене на следећи начин.
4.1 Са пакетом
пакет пружа окружење (са опционим спецификацијам форматирања у угластим заградама):
Да би променили стил бројача, знакови A, a, I, i, и 1 се могу користити у опционом аргументу да произведу бројач са једним од ових стилова , , , и . На пример:
производи ознаке (i), (ii), (iii) ...
4.2 Са пакетом
Пакет такође обезбеђује листе у реду.
5 Easylist пакет
пакет омогућава вам да креирате листу користећи погоднију синтаксу и са бесконачним нивоима угнежђења.
Такође је веома прилагодљив.
Учитај пакет са контролним знаком као опционалним аргументом:
окружење ће бити подразумевано за нумерисања.
Поседује унапред дефинисане стилове које можете подесити као опционалне аргументе.
Доступни стилови:
** - Све ставке имају празна поља поред себе
* - Приближно формат коришћен од стране садржаја класе књига
* - Приближно формат коришћен од стране садржаја класе чланка
* - Стандардни
*
Можете прилагодити листе са командом и вратите прилагођавање натраг са . Да, то су заграде за параметре.
параметар подешава стил бројача и текста, параметар подешава стил бројача, и параметар подешава стил текста. параметар одређује начин на који се бројеви приказују и могуће вредности су или (за велике и мале римских бројева), или (за велиак и мала слова), (за арапске бројеве, стандардно), и (за Zapf's Dingbats).
параметар подешава интерпукцију финалног бројача (Нпр: ) док подешава величину размака између ставки и текста у стваки. параметар подешава дистанцу од леве маргине (Нпр: ). параметар подешава дистанцу од леве маргине од свих ставки у пропорцији са њиховим нивом.
параметар спречава прве бројаче од појављивања на свим нивоима. Ако постоји број после параметра (Нпр: ) онда тај број показује ниво на који ће он да утиче (Нпр: ).
Пример прилагођеног нумерисања:
Приметите да смо ставили аргумент између да би избегли да га LaTeX разуме као крај листе својстава.
Сада смо променили подразумевана својства да одштампамо прилагођено окружење набрајања:
Размаци у параметрима су битни. параметар делује као подразумевана вредност и ће користити средњу цртицу за ниво 1, 5 и надаље.
Такође можете да дефинишете прилагођене стилове користећи LaTeX макрое:
Важна напомена: има неке недостатке.
Прво ако вам је потребно да ставите easylist унутар окружења користећи исти контролни симбол као и онај одређен за easylist-у, можете добити грешку.
Да бисте ово заобишли, користите следеће команде обезбеђене од стране easylist:
Поред тога коришћење заједно са цифрама може да доведе до неких проблема у распореду и увлачењу.
LaTeX листе имају овај проблем.
Да би користили easylist са Beamer-ом, сваки фрејм који корористи easylist мора бити означен као крх:
6 Напомене и референце
en:LaTeX/List Structures


LaTeX/Ротација

1 Ротациони пакет
Пакет вам пружа могућност да ротирате било који објекат произвољног угла. Пошто сте га учитали са стандардном командом у преамбули:
можете да користите три нова окружења:
ће ротирати цео аргумент за 90 степени супротно од казаљке на сату. Штавише:
ће окренути аргумент за 30 степени. Можете дати било који угао као аргумент, било да је позитиван или негативан. Оставиће довољан простор да се избегне било какво преклапање текста.
као , али ово неће додати додатни простор.
Ако желите да направите бочно окретање тако да се и наслов ротира, можете да користите
или
Премда, приметите да ће они бити постављени на посебној страни.
Ако желите да ротирате TikZ слику можете да користите заједно са .
Такође можете да користите команду. Хајде да ротирамо табулар унутар табеле на пример:
1.1 Опције
Уобичајено је да су sidewaysfigures/sidewaystables оријентисане у зависности од броја стране у дво-страним документима (имају два пролаза).
Ротациони пакет предузима следеће опције.
;counterclockwise/anticlockwise: У једностраним документима окретање sidewaysfigures/sidewaystables обрнуто од смера казаљке на сату.
;clockwise: У једностраним документима окретање sidewaysfigures/sidewaystables у смеру казаљке на сату (уобичајено).
;figuresright: У документима са две стране све sidewaysfigures/sidewaystables су исте оријентације (лево од фигуре, табела је сада на дну стране). Ово је стил који преферира Чикаго приручник стилова.
;figuresleft: У документима са две стране sidewaysfigures/sidewaystables су истеоријентације (лево од фигуре, табела је сада на врху стране).
2 rotfloat пакет
Када је пожељно ставити ротирану табелу на идентичној локацији где се појављује у изворној (.tex) датотеци, пакет може бити искоришћен. Тада се да користити
као и са нормалним табелама. опција не може бити коришћена без овог пакета.