Ваздухопловна медицина/Садржај/Заштита организма изложеног убрзању

Све методе које се данас примемењују у Ваздухопловној медицини за повећање подношљивости организма код дејства убрзања разврставамо у више група;
0.1 Селекција-избор
Чињеница да постоји индивидуална реакција организма сваког појединца на дејство убрзања, Ваздухопловна медицина је увела и у практичном раду примењује пилотске центрифуге у селекцији људста. Перименом центрифуге бирају се само они пилоти и космонаути који могу да поднесу велика и продужена +Gz убрзања, за одређене типове летилица и „свемирских бродова“.
У ту сврху најчешће кандидати се излажу селективном тесту на пилотској центрифуги са прирaстом убрзања од 0,1 G/sec до +5,3 Gz.
Пилоти НАТО јединица излажу се оптерећењу до +7 Gz , у трајању од 15 sec, са анти-G оделом и уз „примену вољног маневра напињања“.
Свим кандидатима који испоље негативну реакцију у току ових тестова забрањује се летења на летилицама високих G-оптерећења
0.2 Дисање кисеоника под повишеним притиском
Дисање кисеоника под попвишеним притиском има за циљ да обезеди пораст притиска у аратеријама изнад срца, повећањем интракранијалног притиска . Ова врста дисања постиже се на један од следећа два начина, који се морају примењивати искључиво уз употребу заштитних ани-G одела.
*''а- Вољним маневром напињања''; који се састоји од продуженог издисаја (4-5 sec) и кратког удисаја (краће од 1 sec) На овај начин се повећава систолни притисак чак и преко 200 mmHg, због чега се овај маневар не сме примењивати у нормалним условима гравитације. За извођење ове врсте маневра пилоти се обучавају у пилотској центрифуги у току излагања +Gz убрзању.
*''б- Асистираним дисањем ;'' које се спроводи, након активирања специјалног вентила (уграђеног у кабини ваздухоплова) који аутоматски почиње са радом при порасту оптерећења, доводећи до повећања натпритиска у плућима, преко кисеоничке маске или заштитног шлема, постепено (за око 5 mmHg/G) или тренутно до притиска од 35-70 mmHg. Истовремено на тело пилота делује и контрапритисак који се ствара у заштитном оделу и који има исте вредности притиска као у плућима. Предност ове методе је је већа прецизност оствареног притиска и мањи замор, али она има и ману јер може довести до ателектазе плућа ако је вреднос притиска >од 100 mmHg
0.3 Обука на пилотској центрифуги
Претходни методи намећу обавезну примену пилотске центрифуге у обуци пилота и космонаута, са основним циљем да се код летачког особља унапреди вештина примене различитих маневара, којима се повећава подношљивост +Gz оптерећења, а као додатни циљ и боље разумевање физиолошких механизама +Gz стреса и повећање самопоуздања за могућност подношења великих продужених убрзања.
0.4 Повећање нагиба седишта
На основу многих испитивања дошло се до сазнања да се издржљивост организма на убрзање може повећати променом положаја седишта. Овај ефекат се постиже променом нагиба седишта већим од 65 степени у односу на вертикалну осу.
На авиону Ф-16 нагиб седишта је 30°. Овај нагиб не повећава подношљивост, али значајно смањује оптерећење кардиоваскуларног апарата при извођењу напред наведених маневара. Применом ове методе ми заправо +Gz оптерећење претварамо у +Gx оптерећење које се лакше а и више подноси.
Ову методу примењују космонаути приликом полетања када је њихово седиште у лежећем положају.
0.5 Анти - G вентили
Анти -G вентили имају за циљ да у што краћем временском периоду изврше надувавање летачког одела (мање од 1 sec) како би се што боље пратио прираст убрзања. Стални развој технике доприноси појави све квалитетнијих вентила.
0.6 Употреба заштитних анти-G одела
До одређеног степена посаде авиона могу негативни утицај високих G-оптерећења ублажити или успорити одговарајућим активностима људског организма као што је; повећање мишићног тонуса или посебна врста дисања. Нажалост и често ове мере су недовољне па их је потребно подржати техничким решењима, као што је промена угла седишта, дисање кисеоника под натпритиском и примена специјалних анти-Г одела, било кроз заједничку примену свих мера или комбиновање ових могућности. И поред примене ових мера ако вредности G-убрзања и даље расту, могућност ових мера се исцрпљујe и не могу у потпуности спречити све негативне утицаје убрзања.
Циљ свих анти-Г одела,je да спречи силазак крви у доњу половину тела, што она постижу стварањем притиска на крвне судове, посебно у трбуху и доњим екстремитетима.
У посебно конструисана одела од специјалног платна умећу се у појасном пределу и око бутина и потколеница специјални гумени балони који су као јединствени систем специјалним цревима повезани са регулатором притиска и компресором у кабини авиона.
Прва анти-G одела, или анти-G панталоне, имају гумене коморе само око трбуха и ногу, као што су одела типа ЦЗУ-13б и ППК-1, која се и данас најчешће користе.Према потреби ова одела се могу надопунити применом, гумених комора око горњих екстремитета, раменог појаса и грудног коша, као и анти Г прслуком, чарапама.
Велики недостатак анти.G одела је кашњење у времену од почетка дејства убрзања до изједначавања притиска у целом оделу. Сa брзим настајањем високих оптерећења ( "G-јуриш") јавља се потреба за предузимањем неких од горе наведених мера, пре пуног учинка контра-мерa повишеним притиском у анти-G оделу.
Још једна слаба тачка ових одела је да недовољно штите вратну кичму, која трпи терет оптерећења од стране главе и пилотске кациге.
Посебан недостатак комплетног одела је да оно покрива велику површине тела. То ограничава слободу кретања, а може изазвати и поремећаје због прегрејавања тела топлотом - и тако деловати исцрпљујуће на организам пилота. Зато она морају имати систем хлађења, који треба надопунити и правилним избором тканинине од које су сашивена.
Савремена анити-G одела у себи осим чисте подршке за висока убрзања парцијално функционишу и као заштита од, АБХ агенаса, хладноће, топлоте и пламена
0.7 Физичко вежбање
Стално и правилно одмерено физиче вежбање које појачава „аеробну издржљивост „ и снагу мускулатуре трбуха, грудног коша и екстремитета, у значајној мери повећава отпорност организма на дејство + Gz оптерећења.
Специфична летачка кондиција, која повећава отпорност организма на убрзање, најбоље се стиче летењем ради извршавања летачких задатака. Ова кондиција се може одржавати и стицати вежбањем на специјалним летачким справама, које симулирају поједине фазе летења. На тај начин организам се привикава на оптерећења, којима се излаже за време летења.
Радом на овим справама мењајући нагло убрзање , правац кретања, смер ротација у различитим положајима тела, уз максимално ангажовање неуромишићног система, кардиоваскуларног и респираторног, летачи се постепено и дозирано припремају да издрже слична оптерећења у лету на савременим авионима.
Поред стицања бољих физичких способности, ове справе развијају и неке психолошке особина које треба да има борбени пилот; смелост, одважност, храброст, сигурност у своје способности.
Специјалне летачке справе (део)
0.8 Биолошки мониторинг
Како све напред наведене методе не могу да обезбеде у одређеним условима апсолутну заштиту, у свету се врше истраживања , која захваљујући савременом биолошком мониторингу, инсталираном у рачунару авиона, могу да предвиде могући губитак свести и аутоматски активирају „аутопилота“, који преузима управљање авионом и вади га из маневра који је проузроковао велико +Gz оптерећење.
Након што се пилот опорави и поврати свест, он даље преузима управљање авионом.
Ове методе морају бити неинвазивне и у пракси се најчешће заснивају на праћењу следећих параметара; тонусa мускулстуре, засићење хемоглобина кисеоником у церебралним артеријама (''Nil-Near Infrared Laser'' метод) , па све до променa структуре гласa,


Ваздухопловна медицина/Садржај/Развој Ваздухопловне медицине

1 Развој Ваздухопловне медицине у свету
Ваздухопловна медицина је настала у раном 18. веку са првим физиолошки студијама лекара балониста Jean-François Pilâtre de Roziera (1754. - 1785.), из Metz-a,, првог човека на свету који је 15. октобара 1783. године полетео балоном испуњеним топлим ваздухом. Након тога жалио се на болове у ушима и сметње слуха при спуштању. Дакле, први човек у историји који је полетио и после тога дао медицински опис сметњи из области ваздухопловне медицине, био је лекар, али и први човек који је погинуо у ваздухопловној несрећи при експлозији балона испуњеног водоником, сат и по после полетања.
Током 1784., годину дана након првог лета балона, од стране француског физичара Jean Pilâtre de Roziera, и бостонског физичара, John Jeffriesa, направљена је и прва студија висинског састава атмосфере уз помоћ балона.
Током 1804. Ј.Д.Захаров, уз помоћ балона истраживао је не само физичке и физиолошке већ и психолошке проблеме у току летења, а М.А. Рикачев, је поред физичких истраживања, које је вршио у току лета, проучавао и способност виђења и слука, и један је од првих истраживача који је 1882. дао први опис личних особина које су неопходне за ваздухопловца.
Прву свеобухватну студију утицаја летења на здравље, спровео је француски лекар Paul Berta, који је објавио своја истраживања о утицају промене састава и притиска ваздуха, са порастом висине на људе, 1878. године под насловом "La pression barometrique."
"''Oснивачем ваздухопловне медицине сматрамо великог научника и експериментатора Пола Берта, који је између 1870.и 1878. године спровео 670 појединачних истраживања објављених у књизи "Барометарски притисак" на 1178 страница. Успео је да докаже однос ваздуха, гасова, притиска водене паре, крви и проблеме при летењу, што је основа ваздухопловне медицине. Године 1874. одлучио се спровести корелацију између својих лабораторијских резултата са резултатима добијеним у стварном лету па је ангажовао два Искусна летача: Theodora Sivela i Josepha Croce-Spinelija. У ново конструираној барокомори подвргавао их је притиску од 304 mmHg, што одговара висини од око 7.000 м, при чему су, за спречавање хипоксије, научили користити кисеоник и мешавину кисеоника са другим гасовима. 15. априла 1875. године њих су двојица, заједно са Gastonom Tissandierijem, летели новим балон "Зенит" при чему су понели само три 150 литарских вреће 75%-тног кисеоника. Берта их је покушао писмом упозорити да то није довољно, но писмо је стигло прекасно и преживео је само Tissandier. Тако су Sivel i Croce-Spineli постали прве жртве висинског лета. Жртве хипоксије у правом смислу речи..."''
Године 1894. бечки физиолог Херман фон Шретер, дизајнирао је маску за кисеоник са којом метеоролог Артур Берсон поставља рекорд и достиже висину од 9.150 метара летећи у балону.
Први прописи за војне пилоте, које су они морали да поштују у извршењу летачких активности, донете су САД 1912. Значајан допринос на том подручју дао је лекара Theodore Lyster, амерички пионир ваздухопловне медицине, који је и отворио прву истраживачку лабораторију за истраживања у области Ваздухопловне медицине 1918. у Њујорку. Следеће године отворена је и прва школа за ваздухопловну медицину.
Прва експериментална-психолошка испитивања летача започињу 1914. у Француској од стране Камиа и Непара, која уводе у Ваздухопловну медицину и једно нову грану Ваздухопловну психологију.
У 1929. у САД-у основано је прво удружење лекара ваздухопловне медицине, ''Aerospace Medical Association (AsMA)'', под руководством Louis H. Bauera.
Током 1934. у САД почињу прва проучавања утицаја високих напрезања у току летења на организам пилота, која доводе до даљег техничког напретка и израде и развоја првог херметичког одела, а нешто касније и првог анти „Г „ комбинезона. Конструкција ове опреме омогућила је даљи развој млазних авиона , а касније и ваздухоплова на ракетни погон.
Прва експериментална-психолошка испитивања летача започињу 1914. у Француској од стране Камиа и Непара, која уводе у Ваздухопловну медицину и једно нову грану Ваздухопловну психологију.
2 Развој Ваздухопловне медицине на простору бивше Југославије и Србије
Историја ваздухопловне медицине датира од 1911. године, када је извршена прва селекција летача за ваздухопловство Краљевине Србије. Колико је то било напредно говори податак да су САД прву селекцију спровеле тек 1917. године, и да су тада били трећа земља у свету која се бавила селекцијом пилота. Од тада па до Другог светског рата, ваздухопловна медицина је била у саставу Санитетског одељења Команде ваздухопловства. У том периоду , југословенска ваздухопловна медицина (нарочито ваздухопловна физиологија) била је једна од водећих у свету а њени лекари школовали су се у водећим земљама у овој области медицине Француској и Немачкој. Југославија је била у то време и међу ретким земљама која је имала уџбеник из ваздухопловне медицине, који је написао лекар и пилот др Михајло Костић на српском језику 1941. године. Др Петровић и др Николић били су први родоначелници савремене ваздухопловне медицине у Краљевини Југославији али је Други светски рат и њихов одлазак у заробљеништво прекинуо њихов рад. Након рата они се нису прикључили даљем раду у овој грани медицине.
Од новембра 1944. до марта 1945. формира се Југословенско ратно ваздухопловство (ЈРВ) са две дивизије које су у свом саставу имале по три пука. Њихово формирање прати и развој санитетске службе ЈРВ, које се у почетку развија по узору на руско ваздухопловство, имајући у виду значајан допринос Русије у почетном периоду његовог настанка.
При команди Ратног ваздухопловства с пролећа 1945. формира се прва санитетска служба ЈРВ која између осталог има и задатак да обавља избор кандидата за летачку обука али и да врши здравствени надзор над обученим летачима и даје мишљење о њиховој здравственој способности за летење.
Новембра месеца 1945. са радом почиње и прва комисија за летаче (ЛЛК која касније прераста у ВЛКЛ), са правом самосталног одлучивања и доношења одлука о здравственој способности летача за обављање летачке професије. У свом саставу ова комисија је имала лекаре следећих специјалности; хирурга, интернисту, неуропсихијатра, оториноларинголога,офталмолога и психометристу. Први председник комисије био је пуковник др Виктор Ђаков, а комисија је радила у Земуну у Команди ЈРВ.
За потребе летачких јединица на аеродромима ЈРВ формрају се прве летачке амбуланте, чији је основни задатак био обезбеђење летења и лечење оболелих пилота и осталог особља, па су оне за ту намену у свом саставу имале и стационар са по 30 лежаја. Особље ових амбуланти било је недовољно обучено из области Ваздухопловне медицине, те се њихов рад углавном сводио на дежурство у време летења и пружање прве помоћи у случају удеса ваздухоплова. Тек 1949 . у Ваздухопловно медицинском институту у земуну (ВМИ) организују се први курсеви за обуку лекара из области Ваздухопловне медицине и психологије, а трупне јединице ЈРВ попуњавују школованим лекарима и медицинским техничарима.
Свој пуни замах развоја ваздухопловна медицина започиње формирањем Ваздухопловномедицинског института  (ВМИ) 11. новембра 1945.
Ваздухопловно медицински институт (ВМИ) је у почетку био мала специјализована болница намењена оболелим и повређеним пилотима, смештена у Земуну у улици Соње Маринковић бр. 4, која 1946. године почиње са селекцијом пилота. За првог начелника ВМИ постављен је капетан др Бранислав Остојић. У почетку свог рада институт је више личио на болницу, која је у свом саставу имала; хируршко, интерно, неуролошко очно и ушно одељење, кабинете за рендгенологију и клиничку лабораторију. У две операционе сале рађене су операције из области хирурургије, оториноларингфологије и офталмологије, а институт је располагао са 36 постеља.
Нагли развој ваздухопловства условио је да 1947 године Институт добија и облик научне установе јер започиње са истраживањима из области ваздухопловне медицине. Укидају се болничка одељења и формирају кабинети и прва психофизиолошка лабораторија са кабинетом за електроенцефалографију. У институту се образује и прва библиотека која је стално обогаћивана новом литературом из области ваздухопловне медицине,. ВМИ 1948. покреће и часопис Гласник ваздухопловне медицине, који излази све до 1952. када се због недостатака новца престаје његово даље објавњивање.
У 1949 . ВМИ формира прву лабораторију за авиофизиологију ради испитивања утицаја висине и лабораторију за авиохигијену која се бави проблематиком исхране летача, заштитне летачке опреме и штетним факторима летења. Током 1954. институт започиње са првом обуком пилота из вааздухопловне медицине и психологије и физиолошком тренажом која се састојала из теоретске наставе и практичног дела који је спровођен у барокомори, на избацивом седишту, а касније и на центрифуги и уређају за демонстрацију илизија у току лета. Те године купљена је и прва клима барокомора и тренажер са избацивим седиштем.
До 1955. године особље ( ВМИ) се усавршавало у европским земљама и Сједињеним америчким државама, а нешто касније и у Совјетском Савезу. Исте године почиње и примена савремене физиолошке тренаже за летаче, на основу искустава стечених у САД и СССР., а формира се и прва фарма са експерименталним животињама намењена фундаменталним истраживањима.
Један број лекара паралелно са стручним усавршавањем у убласти Ваздухопловне медицине, завршава пилотску и падобранску обукеу и добија звање пилота ( др. Ј.Зупанц, др М.Јањушевић, др Шундрић ....) и звање падобранца (др М.Петровић-Бомба, др Милорад Димић, др М.Ђорђевић, др Слободан Андрејић, .....) , што је допринело њиховом квалитетнијем раду у области Ваздухопловне медицине.
Следи набавка за оно време савремене опрема;
*1964. опреме за мерење радарског зрачења,
*1967. уређаја за регистровање централне и периферне реографије,
*1971. уређаја за континуирано региостровање ЕКГ у току летења и падобранских скокова,
*1975, лабораторије за анлизу људског гласа и говора,
*1978. двокраке центрифуге,
*1985. уређаја за демонстрацију просторне дезорјентације,
*1987. хипербарична барокомора
Од 1964. ВМИ поред праћења здравственог стања летача преузима и контролу и праћење здравственог стања људства изложеног радарском зрачењу.
У оквиру Војномедицинске академија ,1981. са установљењем специјализације Ваздухопловне медицине (званично признате специјализације од стране Министарства здрвља у трајању од три године), ВМИ постаје и наставна база Војномедицинске академије за реализацију школовања свих профила лекара у области Ваздухопловне медицине. Октобра месеца 1983. Југославија и Ратно ваздухопловство и ПВО добија прву генерацију дипломираних специјалиста Ваздухопловне медицине.
Године 1988. ВМИ се сели у Батајницу у нови објекат у оквиру Војне болнице "Батајница". Смештајем, опремом и стручним могућностима убраја се међу најразвијеније установе у свету, које се баве ваздухопловном медицином.
После оштећења изазваних бомбардовањем 1999. и значајног смањења ваздухопловства, део ВМИ (Управа, ВЛКЛ и Клинички део) пресељен је на ВМА а Одељење за ваздухопловну физиологију са опремом наставља рад на локацији у Батајници. 15. јула 1999. године ВМИ мења назив у ИВМ (''Институт за ваздухопловну медицину'') и улази у формацијски у састав Завода за превентивну медицину, односно Војномедицинску академију.
Нажалост са жаљењем можемо да констатујемо да су бројне недовољно разјашњене околности након 2000. године знатно успориле даљи развој ове гране медицине у Србији.
3 Прва генерација специјалиста ваздухопловне медицине у Југославији и Србији
Прву иницијативу за увођење специјализације из Ваздухопловне медицине изнео је почетком педесетих година тадашњи начелник санитетске службе ЈРВ, пуковник др В.Бељаков, велики ентузијаста и познавалац ваздухопловне медицине. Међутим за реализацију ове његове идеје било је потребно око 30 година, за шта сигурно велику заслугу има такође један велики ентузијаста академика проф.др Руди Дебијађи.
Прва генерација лекар, специјализацију из Ваздухопловне медицине започела је 1981. одмах након усвајања наставног плана и програма од стране Научног већа Војномедицинске академија и њеног признавања као гране медицине у Југославији од стране Министарства здравља.
Након трогодишљег школовања на ВМА и ВМИ и проведене праксе у летачким и падобранским јединицама 23.октобра 1983. специјализацију завршпава 10 лекара из ЈНА и ЈАТ-а.
''Прва генерација специјалиста ваздухопловне медицине''* ппук др. Борис Арсов из Скопља РВ и ПВО
* пук. др. Милорад Димић из Ниша РВ и ПВО
* ппук др. Фејсал Борић из Мостара РВ и ПВО
* пук др Душан Гојковић из Београда ВМИ
* пук. др Павале Остојић из Београда ВМИ
* пук. др Миодраг Јањушевић из Београда ВМИ
* пук др Никола Бјеговић из Бихаћа РВ и ПВО
* ппук др Владимир Плетикапић из Загреба РВ и ПВО
* ппук др Зоран Лолић из Задра РВ и ПВО
* цив.лице др Љиљана Стијовић из Београда Дисп.за медицину рада ЈАТ-а
Након распада Југославије ( 1992.) део генерације напушта своје дужности у ЈНА и одлази у Македонију, Босну и Храватску а следећи лекари настављају свој рад у Србији: др Милорад Димић, др Никола Бјеговић, др Душан Гојковић, др Миодраг Јањушњевић, др Павле Остојић и др Љиљана Стијовић.
Захваљујући ентузијазму ове генерације специјалиста 1994.у Србији је формирана и прва Секција за ваздухопловну медицину Српског лекарског друштва, која 1995 мења назив у Секција за ваздухопловну и космичку медицину. За првог председника секције именован је академик проф.др Руди Дебијађи.
_________________________________________________________


Група аутора: Мала збирка народних пословица

1 Народне пословице А,Б,В
*(Црна) ноћ сведока нема
*А будале ухватио се тога ко пијан плота
*А градови и нијесу за људе
*А дошла си птичице
*А зна ти тај
*А када се с мужем здружи, од аршина језик пружи
*А куку мене кукавцу јадан ја
*А лако је теби
*А он ни пет ни шест
*Адам је погрешио, а ми уздишемо
*Ајд' Јово наново и се из почетка
*Ајд' немој да драмиш
*Ако би се људи женили само онда када су заљубљени, већи број би умирао неожењен
*Ако бираш између два зла боље изабери оно видљиво него оно невидљиво
*Ако Бог (и срећа дадне) да и срећа јуначка
*Ако буде у амбару, биће и у џепу
*Ако волиш немој крити јер није забрањено заљубљен бити
*Ако га нећеш хвалити, а немој га ни кудити
*Ако гледаш шта је добро, гледај шта је скупо
*Ако гости нису бесни, кућа није тесна
*Ако други мисле као и ја, онда можда нисам у праву
*Ако другог поштујеш за себе не брини
*Ако дуго живе скупа, животиње се заволе а људи замрзе
*Ако желиш да сачуваш тајну од непријатеља, чувај је од пријатеља
*Ако желиш изгубити пријатеља, посуди му новац(причај с њим о политици)
*Ако жена нађе љубавника, онда су ту могућа два разлог: или је сита свога мужа, или-није
*Ако жена нађе мужа каквог је желела, тешко оном мушкарцу за кога се удала
*Ако жену тучеш, своју срећу тучеш
*Ако за срећом идеш - она трчи, ако за њом трчиш она лети
*Ако загрми на Светог Илију, неће бити лешника
*Ако захтева напор, није га вредно радити
*Ако знаш шта ти је било, не знаш шта ће ти бити
*Ако иде јуне нек иде и уже
*Ако има лијека, има и вијека
*Ако их не можеш победити придружи им се
*Ако је Бог један, свеједно ко му се моли
*Ако је Бог од једног ребра створио жену, шта би тек од радијатора
*Ако је го, али је соко
*Ако је за вајду доста је
*Ако је зима није лав, не боји се ко је здрав
*Ако је и колиба, наша је
*Ако је казна већа од греха, онда греши судија
*Ако је ко(Ко је) луд, не буди му друг
*Ако је кратак дан, дуга је година
*Ако је мућкарош моћан, онда је мућкање државна тајна
*Ако је народ неписмен, криви су писмени
*Ако је опроштено није заборављено
*Ако је правда слијепа, а оно је нада ћорава
*Ако је раније: важило ако хоћеш мир, мораш бити спреман за рат!;данас важи Боље је и крај са ужасом, него ужас без краја
*Ако је сукоб неизбежан, удри први
*Ако једна жеља није задовољена то је довољан разлог
*Ако једна реч не погоди у циљ, хиљаду речи губи смисао
*Ако језик не излаја, глава не исклима
*Ако кажеш ватра, нећеш изгорети
*Ако кажеш неку тајну свом пријатељу, води рачуна да и он има свог пријатеља
*Ако коза лаже, рог не лаже
*Ако коњу не можеш држати узду, пуштај га
*Ако Краљ Петар неће да пише из Лондона, онда ћемо ми њему
*Ако ме једанпут превариш, ти си крив, ако ме и други пут превариш, крив сам сам
*Ако ми је стао на пут, не може на срећу
*Ако много читамо, постајемо паметни и тачни, ако много видимо, постајемо мудри, разумни и корисни
*Ако нађеш пријатеље нове, не заборави старе
*Ако не ваљају, бар је лако наћи нове владике и министре
*Ако не верујеш, питај мог брата лажова
*Ако не воле кад дођеш, волеће кад пођеш
*Ако не знате куда идете, сваки пут ће вас тамо одвести
*Ако не знаш ударати, не показуј зубе
*Ако не може кроз брдо, може око брда
*Ако не можеш да промениш свет, можеш да промениш свој став
*Ако не можеш помоћи макар се осмехни
*Ако не поједеш задњи залогај ту ће ти остати снага
*Ако не убациш на вријеме и колко треба, губиш мјесто
*Ако не уме да се каје, не сме ни положај да му се даје
*Ако не умије рећи, умије лећи
*Ако не цури, а оно капље
*Ако неко воли један цвет који постоји само на једној
*Ако нема Бога, све је дозвољено
*Ако нема командира, ту је заменик ћира
*Ако немаш лекара, нека ти лекар буде ово троје: ведра душа, одмор и умерен начин живота
*Ако немаш паре да купиш капу, не треба ти ни глава
*Ако неће будала од тебе, бежи ти од будале
*Ако неће зло од тебе, бежи ти од зла
*Ако неће Мухамед брегу доћи ће брег Мухамеду
*Ако нећеш себи да радиш, хоћеш другоме
*Ако нешто немаш импровизуј га
*Ако није био већ десет пута, није био ниједном
*Ако нисам кокошка да снесем јаје, знам шта је мућак
*Ако ништа не знаш, добићеш кеца из учења, ако све знаш-кеца из владања
*Ако носиш прљаву кошуљу- или се ожени, или најури жену
*Ако овце хоће, нека их магарац предводи
*Ако одговараш на поруку бит ћеш још више наоружан
*Ако одлучиш, онда некоме ваљаш, а некоме не ваљаш
*Ако плаћаш главом, не рачунај на кусур
*Ако поднесеш стару увреду, значи дајеш повода новој
*Ако поједеш прасе, зажалићеш за свињом
*Ako tuđeg petla pojedeš svojeg veži za nožicu
*Ако поједеш туђу кокошчицу вежи своју за ножицу
*Ако сам переш веш ожени се или најури жену
*Ако се бојиш усамљености, не жени се
*Ако се не одважиш и не покушаш нећеш знати можеш ли.
*Ако се не укроте, жене, по нагону, постају деспоти
*Ако се неко обесио то не значи да треба да га љуљамо
*Ако се сам не хвалиш нико, те други хвалити неће
*Ако се сам усереш у гаће, други ти се не може усрати
*Ако се сам чуваш и бог те чува
*Ако се сви конаци поскидају, човек више неће моћи ни да се обеси
*Ако си и кума покриј се
*Ако си јак, изазови поштовање својим знањем и добротом
*Ако си лош, немаш грош
*Ако си себи пријатељ, пази на своју реч
*Ако си ти вук, нијесам ни ја ћук
*Ако смо браћа, нијесмо другови
*Ако смо даље, бићемо рођенији
*Ако смо љубоморни, жена ће нам ретко када то опростити, али ако нисмо-никад неће
*Ако смо људи лако ћемо
*Ако смо ми браћа, нијесу нам кесе сестре
*Ако смо се и попсовали, али смо се и познали
*Ако смрди на уста диши
*Ако стисне, (не може да прдне)
*Ако су мене слагали и ја лажем тебе
*Ако су преци јели кисело, грожђе потомцима трну зуби
*Ако те лажем јебеш ми прасе
*Ако те ударим, мораће отац поново да те прави
*Ако ти баба има браду онда ти је то деда
*Ако ти дође душманин , покушај да оде као пријатељ
*Ако ти је пријатељ од меда поједи га целог
*Ако ти могу купити капу, памет не могу
*Ако ти могу купити капу, памет памет не могу
*Ако ти нећеш, има ко хоће
*Ако ти се не свиђа ирско време сачекај петнаест минута
*Ако ти цело село каже да си свиња, иди у тор и грокћи
*Ако три пута у исту рупу упаднеш - онда си слеп, а ако те три пута исти човек превари онда си глуп
*Ако хоћеш (не)кога да познаш, подај му власт (у руке)
*Ако хоћеш да будеш један дан срећан напиј се, ако хоћеш да будеш срећан годину дана ожени се, а ако хоћеш цео зивот да будеш срећан разведи се
*Ако хоћеш да имаш пријатеља, пусти га да понекад лаје
*Ако хоћеш да пљунеш, пљуни у шаку
*Ако хоћеш да се лажемо, добро смо
*Ако хоћеш да се обогатиш иди међу сиромахе
*Ако хоћеш да ти кокошка носи јаја, мораш трпети њено кокодакање
*Ако хоћеш кога да познаш, (по)дај му власт у руке
*Ако хоћеш мир у кући-слушај
*Ако хоћеш на тигра, треба имати лавље срце
*Ако чиниш добро, не ударај на велика звона
*Ако шут рогатог не може да убоде може га надвикати
*Ако(Кад) ми не можеш помоћи, немој ми одмагати
*Ал' ме је усрало
*Ал' си бистар, ко литар бозе
*Ал' си недоказан ко нека стока
*Алал и ђаволу као да ме други пут превари
*Али ако неко мисли да ће му тамо негде бити боље, шта друго да ради него да тражи себи простор негде другде
*Али немој да ти стрпљење постане мана
*Али рекао је геније да истина није само резултат, него и пут до њега
*Аманет је тешка обавеза
*Ана мате било дете
*Апсана, лудница и робија, то су склоништа за пијанице
*Атица рађа атца – магарица магарад
*Баба иска мужа
*Баба није умрла од прекора, него од премора
*Бадава је добро семе кад је рђаво орање
*Батина има два краја
*Батина је из раја изашла
*Батина је мечку научила да игра
*Батина у рају не расте
*Батином се не прави светац
*Баци камен за њим, да се више никада не врати
*Бацио око на...
*Баш си курате среће
*Бегунац се држи само једног пута, а потера сто
*Беда беду рађа
*Беж те ноге да вас не усерем(усра вас гузица)
*Бежанова мајка пева, а Стојанова плаче
*Бежањем се битка не добија
*Бежи ко луд
*Бежи ко тарана из лонца
*Бежи куд ти је воља, од себе не утече
*Бежи куда те очи воде и ноге носе
*Бежи од онога што се Бога не боји а људи не стиди
*Бежи с пута, иде баба љута
*Без алата нема (ни) заната
*Без борбе нема победе
*Без вјере у Бога и без Божије правде се не може
*Без воде нема воденице
*Без воље неможе бити боље
*Без длаке на језику (говорити), длаке на језику немати -отворено, без икаквих устручавања, без икаквих обзира (говорити)
*Без друштва нема јунаштва
*Без жене нема среће ни несреће
*Без збора нема договора
*Без једнога човека може вашар бити
*Без крила ни соко не лети
*Без мјере нема вјере
*Без муке нема науке
*Без новца се ни у цркву не иде
*Без пара ни у цркву ниси пристао
*Без пара нигде ниси пристао(па ни у цркву)
*Без пара(новца) ниси нигде пристао па ни у цркву
*Без ракије се не може ни живети ни умрети
*Без старца нема ударца
*Без црног сена, нема жутог кукуруза
*Бела врана
*Бери жеље покрај себе !
*Бесна глиста
*Беспослен поп и јариће крсти
*Би се на сребрној пари обрнуо
*Би ти клинац да ти ја нисам поправио
*Бибер је зрно малено, али пред господу излази
*Бивши пријатељ је гори него непријатељ
*Бивши пријатељ, може бити гори од непријатеља
*Бијеле руке туђ посао милују
*Бију ко неће
*Биле се јетрвице преко свекрвице
*Било је тога од вајкада од кад је света и века
*Било некад
*Био сам ја једном код њега и више никад
*Бирај пут, али сваки води у смрт
*Бирташ мисли једно, а пијаница друго
*Бисер не ваља пред свиње (бацати)просипати
*Бистар ко литар бозе
*Бистра ока, лаганога скока
*Бити везана језика, бити свезан за језик -не умети (од)говорити; бити неодлучан
*Бити по језику (некога) - За језик (по)вући…
*Бити проливен на језику, бити проливена језика - бити брбљив, склон одавању тајни
*Биће дана за мегдана
*Биће једном и у паклу вашар
*Биће пара ко (блата)плеве
*Биће пара(свега) само нас неће бити
*Бјежи куд ти је воља, од себе не утјече
*Бјеше твоје
*Благо мени кукавцу - рекао старац Благо – што сам жив , а куку што нијесу живи моји вршњаци
*Благо мени, ћаћа ми се жени биће пичке и њему и мени
*Благо нестаде, враг остаде
*Благо онима који нису мутну воду пили
*Благо оном ко рано полуди, имао се рашта и родити
*Благо оном ко се туђом штетом опамети, а тешко оном који својом мора
*Благо ономе ко зна да не зна, а хоће да зна
*Благо теби док слушаш, тешко је кад те други слушају
*Благо теби кад си луд
*Блеји на празно
*Блене(Гледа) ко теле у шарена врата
*Блесав као да је у дупету прављен
*Блудно жељан забрањеног воћа
*Бог високо, а цар далеко
*Бог да му душу прости
*Бог даје орахе онима који немају зубе
*Бог зна шта ће бити сјутра , ни сви живи , ни сви мртви ил вук доћи ил шуту не наћи
*Бог је дао два ува, а један језик
*Бог је дао Турцима царство, Латинима мудрост, а Власима да није шума празна
*Бог је најпре себи браду створио
*Бог може да чека, али држава не може
*Бог није врана да човеку одмах око ископа
*Бог помаже, а у тор не сагања
*Бог све види и све зна
*Бог те мазо
*Бог ти да ђаво ти не да
*Бог ти прво узме памет, па имање
*Бог чува децу и будале
*Богат је ко није дужан, а млад ко је здрав
*Богат је онај који више произведе, него што поједе
*Богат једе кад хоће, а сиромах кад може
*Богат сиромаху не вјерује!
*Богата је тешко даровати, сита госта још теже частити
*Богати су и Бога приграбили
*Богатство је као морска вода, што је више пијеш све си више жедан
*Богатство мења ћуд, ретко набоље
*Богатство никад није сито
*Богатство се лако препознаје
*Богу божје, цару царево, а нама шта остаје(а нама наше навјек и амин)
*Богу душу, Бог је неће
*Богу иза ногу(трегера)
*Богу се моли, а к бријегу не греби
*Боже дај му лаку смрт
*Боже опрости им не знају шта раде
*Боже сачувај ме од пријатеља, а од непријатеља ћу сам
*Боже ти сачувај шта причаш
*Божија кола,полако се возе
*Бој не бије свјетло оружије већ бој бије срце у јунака
*Бој се Англа и Саса и кад дарове дају
*Бој се Небојше
*Бој се оног ко је свико без голема мријет јада
*Бок је да о шљиву, а ђаво пече ракију
*Бол се свлада стрпљивошћу
*Болан се пита(Болном се нуди), а здравом се даје
*Болесник мало једе, али много троши(тражи)
*Болест на колима долази, а на длаку излази(одлази)
*Боли ме уво(дупе,курац, гузица)(за тебе)
*Боља је добра инокоштина но рђава задруга
*Боља је поштена смрт него срамотан живот
*Боља је своја проја него туђа погача
*Боља је срећа но памет
*Боље (у) гроб, (но бит')него роб
*Боље бити ђубре, него гнојиво
*Боље бити мало луд него мало паметан
*Боље бити пијан него стар
*Боље бити први у селу, (но) него задњи у граду
*Боље витак него веран
*Боље врабац у руци него голуб на грани
*Боље гроб, него роб
*Боље да љуља, него да жуља
*Боље да смо даље бићемо рођенији
*Боље да те смрт пријека дигне, него суза сиромашка стигне
*Боље дати конобару него лекару
*Боље е добру служити, него свашта говорити
*Боље и дваред питати него једаред заићи(залутати,загубити се)
*Боље икад(касније) него никад
*Боље икако него никако
*Боље ишта него ништа
*Боље је бити први у селу него задњи у граду
*Боље је вјеровати својим очима него туђим ријечима
*Боље је да претиче, него да не дотиче
*Боље је данас јаје, него сутра кокошка
*Боље је дати конобару него лекару
*Боље је добро слушати, него лоше заповедати
*Боље је доброга служити, него рђаву заповиједати
*Боље је знање но имање
*Боље је и мало с благословом, неголи и доста с проклетством
*Боље је имати лошу(рђаву) годину, него, лошег(рђавог) сусједа
*Боље је имати него немати
*Боље је мјењати кафане него навике
*Боље је на правом путу шепати, него на погрешном јахати
*Боље је не почети, него не дочети
*Боље је незналица но тврдоглавица
*Боље је немати, него отимати
*Боље је нешто не знати него наопако и зло знати
*Боље је ништа не рећи, него рећи ништа
*Боље је оклевати него погрешити
*Боље је поклизнути ногом него језиком
*Боље је пријатељу опростити него га изгубити
*Боље је с миром него с чиром.
*Боље је с мудрим плакати него с лудим певати
*Боље је свашта јести, него свашта говорити
*Боље је своје јаје него туђа кокош
*Боље је у колиби певати него у двору плакати
*Боље је умети него имати
*Боље је умрети, него да ти се нешто деси
*Боље једна пичка у руци него десет у зраку
*Боље кисео пријатељ, него сладак пријатељ
*Боље курац у руци него пичка на грани
*Боље мртав пијан него мртав трезан
*Боље мршав мир него дебела парница
*Боље на рђавом коњу јахати, него пешице ићи
*Боље од братске руке да погинеш
*Боље попа везат но за њим натезат
*Боље празна кеса него празна глава
*Боље рат, него пакт
*Боље с мудрим орати него с лудим вино пити
*Боље с мудрим плакати, него с лудим друговати
*Боље се замјерити Богу, но народу
*Боље се једанпут зацрљенити(зацрвенети) него сто пута блијеђети(бледети)
*Боље се оградити добрим комшијом него добром оградом
*Боље се од по пута вратити, него рђавим до краја ићи
*Боље се с јунаком бити, него с рђом љубити
*Боље слеп очима, него слеп памећу
*Боље спречити него лечити
*Боље сув хлеб с поштењем него колач с непоштењем
*Боље у гроб, но бит' роб
*Боље удо у руци него 'тица на грани
*Боље џаба (ш)с(ј)едети но џаба радити
*Бољи добар него златан пас
*Бољи је добар глас, него златан пас
*Бољи је и црн колач него празна торба
*Бољи је ко више уграби
*Бољији и вишији одоше бољијема и вишијема, а ја једва и до вас допадох
*Бос ко пас
*Браве су направљене за поштене људе
*Бравије је губице, а вучије гузице
*Брак без деце је дан без сунца
*Брак је губљење педесет посто слободе и добијање педесет посто обавеза
*Брак је љубав под принудном управом
*Брат брата над јаму води, али у јаму не меће
*Брат је мио ма које вере био (кад братски чини и поступа)
*Брат се не плаши од брата
*Брата и коња мити, жену и вола тући
*Брбља к'о гузица
*Брбља к'о жрвањ на влажно жито
*Брдо се с брдом не може састати, а живи се људи састану
*Брже седло, него коњ
*Брз као метак(муња)
*Брз као муња
*Брз човек срећу прескаче
*Брзи коњи ноге ломе
*Бриго моја пређи на другога
*Бркате-брлате
*Будак синко, па у крчевину
*Будала живи где је рођен а паметан тамо где му је боље
*Будала и буре никад неће нестати
*Будала има свугде доста
*Будале кућу зидају, а мудри је купују
*Будале се много смеју
*Будали не можеш помоћи
*Будалу и везано куче уједе
*Будалу лако одвојиш од свог новца
*Будалу не треба тражити, сама се јави
*Будалу ће и везан пас угристи
*Буди Бог с нама
*Буди добар, да не будеш модар
*Буди миран, да те не поједе помрачина
*Буди оно што јеси и такво те свет прихвата
*Букова глава
*Бупнуо(љоснуо,треснуо,пао,оклизнуо се,стропоштао се) на дупе(тур)
*Бучи већма ко мање разлога има
*Важан је само тренутак и покрет којим се даје
*Важнији ти је комшија него рођени брат
*Ваља посрати поњаву док се умре
*Ваља сачекати неку сигурнију прилику
*Ваља спојити лепо с корисним
*Васојевићу Адамско кољено
*Вата зјале око празне штале
*Ватра и вода су добре слуге, а зли господари
*Ватра и слама не могу близу стајати
*Ватра као свака ватра, може се и балегом подјарити
*Ватра у срцу навлачи дим у главу
*Ватру, воду, и жену не може човек надвладати
*Вежи коња где ти газда каже
*Велика дрвета дуго расту, али за час падну
*Велика је ствар књига ако се знамо њоме користити
*Велика риба гута малу рибу(Велике рибе мале прождиру)
*Велике рибе мале прождиру
*Велики бојлер, велика славина
*Велики се морају чешће сагињати
*Велико срце големо благо
*Велику срећу прати завист
*Веља крушка у грло западне
*Верне жене су најчешће скривена блага до којих се не долази једино због тога што их не тражимо
*Весела младост највећа је радост
*Весело срце кудељу преде
*Весело срце кудељу преде
*Већа глава, више главобоље
*Већа глава, више главобоље
*Већи католик од папе
*Вечито вам нешто гори под ногама
*Ви имате дивне ноге, само су лоше распоређене
*Видела жаба да(ђе) се коњ(и кују) поткива, па и она дигла ногу
*Видео сам у потоку двоје где се боре да их буде троје
*Види туђу длаку, а свога брвна не види
*Види туђу длаку, а свога брвна не види
*Види(гледај) мајку па проси девојку
*Видим а не верујем својим очима
*Видиш да је ђаво однео шалу
*Вид'ла жаба ђе се коњи кују, па и она дигла ногу
*Вино не учи, него бучи
*Виноград не иште молитве, него мотике
*Виси као женске гаће
*Вичан ли си рђи, не оставила те
*Више ваља веровати очима, него ушима
*Више верује девојка свом љубавнику, него мајци
*Више воли да слаже него леба да једе
*Више вреди војска магараца коју предводи лав, него војска лавова које предводи магарац
*Више вреди онај који уме слушати, него онај који уме говорити
*Више вреди што жена уштеди него што муж заради
*Више вредне руке направе него вандали сруше
*Више је људи помрло од јела и пића него од глади и жеђи
*Више јунака је изгинуло у кревету, него ли на ратиштима
*Више новца - више музике
*Више повуче женска длака, него два пара волова
*Више псујемо него што радимо
*Више се лети види на плажи, него зими у кревету
*Више се људи удавило у чаши, него у мору
*Више сељак секира ђавола, но ђаво сељака
*Више среће него памети
*Власт и слава опијају
*Власт открива људске карактере
*Во се веже за рогове, а чоек за језик
*Во(ла) се веже(и) за рогове, а чоек за језик(човека за реч)
*Вода донела, вода однела
*Вода носи све
*Вода свашта опере до црна образа
*Вода све (свашта) опере до прљава(црна, каљава)образа(погана језика)
*Вода све однесе, а срамоту не може
*Воде(ухватили) се ко два слепца
*Водим љубав, а не рат
*Воду коју ћеш пит немој мутити
*Вођство само ниче
*Војска без војсковође, као мува без главе
*Војска бој бије
*Волети неког значи оставити му довољно простора да расте
*Воли да јаше, али нити коња има, нити га тражи
*Воли да је већа власт - да му закон мање смета
*Воли да поједе нешто кувано
*Воли да поједе нешто кувано
*Волим те ко матер луду ћер
*Волим то више него хлеба(хљеба,круха) да једем
*Волимо лепе жене а и оне које мисле да су лепе
*Враг је однео шалу
*Врана врани очију не вади
*Време гради низ Котаре куле, време гради време разграђује
*Време је најбољи судија
*Време је највећи противник
*Време је новац
*Време лечи ране
*Време некад лети као птица, а некада пуже као црв
*Време од младића направи старца, али од будале никад паметног
*Време растура и пријатељство и побратимство
*Временом свака цивилизација бива уништена од стране декаденције(варваризма)
*Времену се ваља покоравати
*Врзино коло
*Вриједна жена лане и на рад плане, а лијена лежи и режи
*Вртешци ту, није био крај
*Врућа љубав брзо се охлади
*Вруће као у паклу
*Вук (и лисица мењају) длаку(мења), али ћуд никада
*Вук је и у кавезу вук
*Вук који штреца не једе месо
*Вук на вука ни у тору неће
*Вук на вука ни у тору неће, а камо ли брат на брата свога
*Вук не вије што је меса гладан, него вије да дружину свије
*Вук своје месо лиже, а туђе једе
*Вук своје месо лиже, а туђе једе
*Вук се жени, мечка се удала
*Вуцара се са буљуком жена
*Вуци воле, кад ниси учио школе
*Вуче се као манџука по тавану
2 Изреке познатих
*Боље је пријатељу опростити, него га изгубити. (Сенека)
*Ако те противник хвали, очигледно си нешто погрешио. (Липман)
*Срећа се можда кашто и случајно срета, али се судбина своја у крви носи. (Перо Слијепчевић)
*Признавање сопствених емоционалних и моралних слабости је услов за једину праву емоционалну и моралну надмоћност у животу. (Албер Ками)
*Хиљаду пута се покајеш за оно што кажеш, ретко за оно што прећутиш. (Mеша Селимовић)
*Реч доводи до више неспоразума, него што би било неспоразума да речи уопште не постоје. (Јован Дучић)
*Живот је диван, зависи само кроз какве се наочари гледа.(Александар Дима)
*Не дира нас несрећа човека кога мрзимо. (Виктор Иго)
3 Уређене пословице (по неком критеријуму)
* наставиће се ...
4 Изабране стране народне пословице
*Пас који лаје, није довољно куван. (кинеска пословица)
5 Најоргиналније "девијације" пословица :-)
*Ко рано рани, цели дан зева.
*Ko рано рани, цео дан му се спава.
*Ко чека, окози се.
*Ко другоме јаму копа, физички је радник.
6 Додатне информације
Српске народне пословице


Ваздухопловна медицина/Садржај/Ваздухопловна физиологија/Атмосфера

Земљина атмосфера је густ омотач ваздуха састављен од смеше гасова који окружују целокупну површину планете Земље и који задржава Земљина гравитација. Атмосфера штити живот на Земљи задржавајући у себи ултраљубичасто сунчево зрачење и смањујући температурне екстреме разлике између дана и ноћи.
0.1 Састав атмосфере
Атмосферски ваздух је смеша гасова која у себи укључује и тренутно присутне чврсте честице у суспензији.
Ово су њене главне компоненте;
*Азот - чини 78% волумена ваздуха. Састоји се од молекула који имају два атома азота, тако да је формула (N2). Азот је инертани гас, што значи да у правилу не реагујe са другим супстанцама.
*Кисеоник - чини 21% волумена ваздуха. Састоји се од два молекула кисеоника тако да је формула (О2). То је високо реактиван гас, и већина бића на може да живи без дисања кисеоаника.
*Остали гасови:од остаталих гасова у атмосфери;
**''Аргон (Аr),'' - око 0,9% волумена ваздуха и највише је заступљен. То је племенит гас који не реагују са било којом супстанцом.
**''Угљен диоксид'' - Његов молекул се састоји се од једног атома угљеника и два атома кисеоника , тако да је формула (СО2). Представља 0,03% од волумена ваздуха и учествује у важним процесима. Биљкама је потребан за фотосинтеза, а он је и остатак дисања и реакције сагоревања. Тај гас, заједно са испаравањем воде помаже да се сачува сунчева топлота и одржи атмосферска температура на вредностима које омогућавају живот.
**''Озон'', је гас који се налази у мањим количинама у стратосфере. Његова је формула (O3), јер су његови молекули састављени од три атома кисеоника. То је од велике важности за живот на нашој планети, будући да упија већину ултраљубичастог зрачења сунца
*Водена пара - Настаје испаравањем воде а у атмосфери је пронађена у врло промењљивим количинама и представља главни састојак облака.
*Чврсте и течне честице; У ваздуху има много чврстих честица у суспензији, на пример, у току дизања прашине или полена ветром. Ови материјали имају врло промењљиву дистрибуцију, звисно о ветру и људским активностима. Међу течностима, најзаступљенија је вода у облику суспензије у облацима
0.2 Подела атмосфере
Атмосфера не завршава нагло. Почев од површине земље она полагано постаје ређе и посепено нестаје у свемиру. Не постоји коначна граница између атмосфере и свемира.
Три четвртине масе атмосфере налази се унутар 11 км од површине Земље.
До висине од 32 км садржано је 99 % укупне масе атмосфере, а преосталих 1% отпада на висину од 1000 км.
+ Подела атмосфере
Сфера(слојеви) Висина (km) Међуслој(пауза)
Тропосфера, 10-12, Тропопауза
Стратосфера, 50-60, Стратопауза
Мезосфера, 80, Мезопауза
Термосфера, 90 - 1000, Термопауза
Егзосфера, 1000 - 1200, нема
Тропосфера
Тропосфера je слој најближи Земљиној површине, где живи живи свет. Њена висина је на половима око 8 км и око 16 км у зони Екатора. У овом слоју температура опада с висиномм за око 6,5 ºС на савки километар. Тропосфера садржи око 75% гасовито дела атмосфере као и готово сву количину водене паре.
Стратосфера
Стратосфера је слој између 12 и 50 км висине. У њој су гасови одвојени у облику слојева према њиховој тежини. Један од слојева је озонски који штити Земљу од претераног ултраљубичастог зрачења сунца, а количине кисеоника и угљен-диоксида су скоро на нули са повећаним уделом водоника у њеном саставу. Она делује као регулатор температуре, на њеном доњем делу температура је близу -60ºС и повећава се са висином на 10 или 17 ºС у стратопаузи.
Мезосфера
Мезосфера је слој у којем се температура поново смањењује и пада на -90ºС са повећањем надморске висине. Она се протеже од стратопаузе (контактна зона између стратосфере и мезосфере) у висину од око 80 км, где је температура до око -70 до -80 °С.
Термосфера
Термосфера је слој земљине атмосфере непосредно изнад мезосфера и непосредно испод егзосфере. У оквиру овог слоја, ултраљубичасто зрачење узрокује јонизацију.
Интернационална свемирска орбитална станица има стабилну орбиту у горњем делу термосфере, између 320 и 380 км.
У термосфери расте температура. Собзиром на надморску висину, она апсорује велике количине енергије сунца а поседује и мале количине преосталог кисеоника који је још увек заостао у њој. Температуре у термосфери су јако завистне од Сунчеве активности, и могу се попети на 1500 °С, а у високо разређеном гасу, температура у овом слоју може достићи и до 2500 °С), у току дана. Иако је температура тако висока, ми на нашем телу је не би је осетили, јер је средина тако близу вакууму и наше тело нема довољно контакта са топлотом јер неколико атома гаса не могу да изврше пренос топлоте. Нормалан термометар би прочитао температуру знатно испод 0°С.
Јоносфера
Јоносфера је слој који се налази између 90 и 800 км надморске висине. У њему се налазе слојеви формирани од електрички набијених атома - јона. Као слој са добром електричном проводљивошћу омогућава одржавање радио и телевизијских веза. У овом слоју претежни гас је водоник. У овом слоју долази до распада метеорита које сежу ка Земљи. Температура се повећава од -73 ºС до 1500 °С.
Егзосфера
Егзосфера или спољни слој Земље налази се изнад 800 км надморске висине. Она се састоји углавном од водоника и хелијума, а честице су сведена на нулу. У овом слоју дневна температура дању достиже 2500 °С, а ноћу се приближава температури од -273 °С.
0.3 Функционална подела атмосфере
+Промена атмосферског притиска и парцијалног притиска кисеоника са висином, ! Висина(m), ! Притисак (mmHg), ! Притисак кисеоника(mmHg)
на нивоу мора, 760 (664-803), 159
5.500, 380, 75
11.000, 190, 38
15.000, 88, 18
20.000, 47, 0
*Индиферентна зона (до 1780 м)- до ове висине атмосфере у организму човека не догађају се никакве промене са висином.
*Зона потпуне компензације (до 300 м)-у овој зони код потпуно здравих људи не дешавају се никакве промене, али код болесника у овој зони могу се јавити први поремећаји изазвани недостатка кисеоника (хипоксија)
*Зона непотпуне компензације (од 3000 до 5000 м)-у вој зони настају психофизиолошки поремећаји у организму
*Смрта зона (изнад 5500 м)- у којој настају тешки психофизиолошки поремећаји до смртног исхода.
+Промена атмосферског притиска и парцијалног притиска кисеоника и угљен диоксида у ваздуху и плућима са висином, ! Висина(m), ! Атмосферски притисак (mmHg), ! Притисак О2 у ваздуху(mmHg), ! Притисак О2 у плућима(mmHg), ! Притисак СО2 у плућима(mmHg)
на нивоу мора, 760 (664-803), 159, 109, 40
5.500, 380, 75, 40, 31
11.500, 155, 30, 12, 30
19.500, 47, 0, 0, 0


Ваздухопловна медицина/Садржај/Основни симптоми и принципи лечења хипоксије

::
+Основни симптоми и принципи лечења акутне хипоксије, ! Клиничке појаве, ! Почетни стадијум, ! Стадијум дубоке хипоксије, ! Стадијум хипоксичке коме
Психички симптоми, Немир, еуфорија, сањивост, успореност., Јак немир, раздражење, конвулзије., Коматозно стање, арефлексија
Кожа, Лака цијаноза, слузокоже уста, врхова прстију, ушних шкољки, Цијаноза, Јака цијаноза
Дисање, Убрзано, понекад продубљено и успорено, Тахипнеја, учешће помоћних мишића, немогућност задржавања даха., Конвулзивна, типа Биофа
Артеријски притисак, Умерено повећан., Повећан., Колапс.
Пулс, Убрзан., Јака тахикардија., Аритмија.
Гасови у крви, pО2=65-45 mmHg,, pО2=55-40 mmHg,, pО2=40-20 mmHg,
Ацидо-базна равнотежа, Некомпензована ацидоза <pH; алкална реезерва - N, Некомпензована ацидоза <pH; алкална реезерва - N, < pH
Остали симптоми, -, Неконтролисано мокрење и дефекација, Мидријаза
Симптоматска терапија, Кисеоник кроз носни катетер.Дисајни аналептици., Кисеоник кроз маску. Асистирано и контролисаноп дисање.Према потреби трахеотомија., Артефицијална респирација са повећаним садржајем кисеоника
Контраиндикације, Лекови који депримирају дисање, Дисајни аналептици, Дисајни аналептици
::{|
|+Основни симптоми и принципи лечења акутне хипоксије
|! colspan=1 | Клиничке појаве
|! colspan=1 | Почетни стадијум
|! colspan=1 | Стадијум дубоке хипоксије
|! colspan=1 | Стадијум хипоксичке коме
|-
| | Психички симптоми
| | Немир, еуфорија, сањивост, успореност.
|| Јак немир, раздражење, конвулзије.
|| Коматозно стање, арефлексија
|-
| | Кожа
| | Лака цијаноза, слузокоже уста, врхова прстију, ушних шкољки
| | Цијаноза
| |Јака цијаноза
|-
| | Дисање
| | Убрзано, понекад продубљено и успорено
| | Тахипнеја, учешће помоћних мишића, немогућност задржавања даха.
| | Конвулзивна, типа Биофа
|-
| | Артеријски притисак
| | Умерено повећан.
| | Повећан.
| | Колапс.
|-
| | Пулс
| | Убрзан.
| | Јака тахикардија.
| | Аритмија.
|-
| | Гасови у крви
| |pО2=65-45 mmHg,
HbО2=85-89%
| | pО2=55-40 mmHg,
HbО2=87-74%
| | pО2=40-20 mmHg,
HbО2=44-34%
|-
| | Ацидо-базна равнотежа
| | Некомпензована ацидоза <pH; алкална реезерва - N
Компензована метаболичка ацидоза, pH-N;снижена алкална резерва
| | Некомпензована ацидоза <pH; алкална реезерва - N
Компензована метаболичка ацидоза, pH-N;снижена алкална резерва
| | < pH
|-
| | Остали симптоми
| | -
| | Неконтролисано мокрење и дефекација
| | Мидријаза
|-
| | Симптоматска терапија
| | Кисеоник кроз носни катетер.Дисајни аналептици.
| | Кисеоник кроз маску. Асистирано и контролисаноп дисање.Према потреби трахеотомија.
| | Артефицијална респирација са повећаним садржајем кисеоника
|-
| | Контраиндикације
| | Лекови који депримирају дисање
| | Дисајни аналептици
Лекови који депримирају дисање
| | Дисајни аналептици


Како се учи страни језик

1 Садржај пројекта
* Циљна група: Особе које занимају страни језици или које морају да науче један страни језик
* Циљ учења: Књига служи за прикупљање искустава за учење страних језика
* Јесу ли коаутори пожељни? У сваком случају. Ова књига напредује захваљујући сарадњи.
* Смернице за коауторе: Овде се тражи разноврсност, тако да свако може пронаћи одговарајуће савете за свој лични начин учења.
* Настављање књиге: пожељно
2 Основне ствари
Прво развиј потребу да научиш језик. То може звучати само по себи разумљиво, али жеља постиже најбоље резултате. Ако немаш потребу, прије или касније ћеш престати да учиш. Придружи се некој групи која вежба говор језика или се посвети културним стварима које те мотивишу. И: имај стрпљења. Понекад учиш, учиш и само учиш и мислиш да уопште ниси напредовао, и кад гледаш филмове или слусаш особе разумеш само две исте речи. Али упркос томе мораш увек мислити: Да ли бих разумео ову реченицу или ову реч пре неколико недеља/месеци?
При учењу језика увек постоји један проблем: учење нових речи. Свако развије свој сопствени метод, и нико не нађе савршен метод за учење. Али учење речи не мора бити увек одвојено од граматике. У основи постоје три различита метода за учење:
* Ханафи-метод: уместо граматике и изговора, овим методом се учи много речи и израза који се примењују у одговарајућим ситуацијама. Изговор и граматика се аутоматски асимилишу док ученик више говори и почиње да разуме језик. Овај метод се сматра најједноставнијим и најбржим.
* Традиционални метод: прво се учи граматика и основни речник, и учење се заснива на тој основи. Обично се учи са наставником који већ влада језиком. Овај метод захтева највише времена.
* Структурални метод (превод за "''pattern method''"): При овом методу учи се са математичке тачке гледишта. При томе се речи повезују на исти начин како се обрађују математички бројеви. Овај метод се не може применити код свих језика.
3 Почетак
Научити језик је срећом лакше него што се чини на први поглед. Први корак је: учење страног језика треба посматрати као узбудљив изазов. Радуј се што ћеш научити нешто ново и успеће ти много лакше.
Данас је много лакше научити страни језик него што већина људи мисли. Уз помоћ касета или CD-a може постати и «веома» лако. Ти мислиш да због недостатка времена не можеш научити нови језик? Грешиш! Сваки дан губимо време. Свеједно да ли чекамо лифт, чекамо у реду за гориво или скидамо програм са интернета – стално губимо неколико минута. Сматра се да просечан грађанин губи читавих 45 минута дневно.
Чак и ако радимо 8 сати, спавамо 8 сати и возимо се до и са посла сат или два, остају нам око 70 сати слободног времена седмично. За време минута које проводиш чекајући, стави аудиокасету или CD, или погледај пар нових речи. То ће представљати велику разлику за твој напредак у учењу. Дакле почни! Купи уџбенике и касете, CD, или сними лекције на MP3 player! mozes da citas pa citaijuci ces nauciti
4 Речник
* Основни и проширени речник су збирке најчешћих речи једног језика и тако нуде добар извор за речи које требате да научите.
* Мисли у целим реченицама и са осећајем. Немој да памтиш само речи него целе реченице са осећањем које су изазвале у теби. На пример (шпански) да бисте запамтили реч «хлеб» - «''pan''» употребите реченицу «Једем хлеб са маслацем» „(''Yo) como pan con mantequilla''“ ( и покушај да замислиш како једеш хлеб).
* Истовремено покушај себи и да графички представиш реч. Можеш ли видети хлеб твојим унутрашњим оком? Ако можеш, то је знак да си научио реч и да је се увек можеш сетити.
* Понови целу реченицу док не будеш у стању да је кажеш без оклевања, као рефлекс. Језик је рефлекс.
* Замени речи твог матерњег језика речима језика који учиш. То наравно ствара мање проблема ако својој околини објасниш шта радиш. На пример (француски): Правим сендвич са сиром тако што стављам ''fromage'' између ''deux'' парчета ''pain''.
* Створи навику да листаш речник и преписујеш речи које се свакодневно употребљавају.
* Ако правиш забавне фразе брже ћеш научити нове речи.
* Пиши новонаучене речи у две колоне – једна за твој матерњи језик а друга за језик који учиш. Сваки дан прегледај речник и препиши све речи које ниси знао на следећу страницу. Следећи дан понови.
* Осим тога: ако учиш навече, неколико сати пре одласка на спавање, наш мозак још једном сам понавља научене речи!
5 Говор и разумевање
* Говори! Прави грешке, али говори! Нико неће успети одједном да научи језик без грешке. На почетку је свеједно што користиш погрешно време или погрешну деклинацију. Дакле говори!
* У глави замишљај дијалоге, на пример док се возиш возом или аутомобилом, док шеташ улицом или стојиш у реду.... увек понеси компактни речник који ће ти при томе помоћи. Говорећи гласно док се тушираш, поправљаш изговор а не испадаш смешан. За оне кој не знају шта да кажу може бити корисно да опишу шта управо виде или раде.
* Понови и запамти реченице које садрже граматичка правила. Ако си граматику научио напамет, да би рекао једноставну реченицу, мораћеш да решаваш праве математичке проблеме. Напиши неколико фраза које можеш научити за један дан. Већини људи није тешко да запамте једну или две реченице дневно.
* Неке особе добро читају наглас текстове на страном језику, али имају проблеме да говоре без текста. За њих се препоручује да уче напамет целе текстове. На почетку то може бити обично бројење. После се броји наопачке. Онда треба рећи таблицу множења појединих бројева унапред и уназад. На крају се уче целе реченице и касније комплетни текстови. Помаже и понављање у »празном ходу» на пример на паузи за ручак, док се возиш аутобусом итд. Ако даље не иде, помаже да се текст остави неколико седмица, па касније поново проучи.
* Већина језика има необичне гласове – њих мораш посебно интензивно вежбати. Што чешће покушај да поновиш гласно реченице које садрже што је више могуће тих необичних гласова. Можеш на пример користити реченицу „''Il fait de la voile''“ да увежбаш француски изговор Фс, Вс и Дс. Исто важи и за “''un grand vin blanc''“ и француске назалне гласове.
* Гледај филмове на страном језику и прави се да све разумеш. И деца аутоматски усвајају језик. Радио и телевизијске емисије су такође добар начин за увежбавање страног језика.
* Усвоји мелодију језика тако што ћеш слушати и певати песме на језику који учиш. То ће побољшати и твој изговор и при томе ћеш научити много нових речи и израза. Набави и текст песме коју певаш. * Слушај радио емисије на страном језику на интернету или уз помоћ сателита. При томе није важно да разумеш сваку реч, не мораш чак ни концентрисано слушати. Боље је ако се емисија чује у позадини. Тако се навикаваш на изговор и нагласак и усавршаваш способност да из целине издвојиш познате речи. баш као и нуди емисије на 19 језика, међу њима и на «поједностављеном француском».
* Гледај домаће филмове са титловима на страном језику и обрнуто.
* Користи и компјутер за учење језика тако што ћеш инсталирати програме и игрице на језику који желиш да научиш. Употреби на пример, италијанску верзију Firefox-a.
* Говори са особама којима је твој циљни језик матерњи језик. Често постоје дискусије на том језику где сви могу учествовати. Корисно је слушање или учествовање у дискусији.
6 Читање и писање
*Не потцењуј читање! Читај што више можеш на језику који желиш да научиш. Почни са књигама за децу па касније пређи на новине и часописе. Читање осетно побољшава твој речник, твој правопис, граматику и знање о култури језика. Постепено ћеш запамтити све више израза, формулација и конструкција реченице. Неопходно је много читати да би се могли писати добри текстови. Речи које је често понављају треба тражити у реченици, необичније речи ћеш временом моћи закључити из контекста кад будеш знао више о творби речи.
* Купи књиге на оба језика. Или купи књигу на страном језику коју си већ прочитао на матерњем. Ако имаш двојезичну књигу покушај да читаш полако и повезуј речи оба језика.
* Једна од књига која вам може помоћи је «Мали Принц» А. Де Сент-Егзиперија. Написана на француском, преведена је на много страних језика и често се може наћи бесплатно на интернету. Књига је кратка и садржи једноставне граматичке структуре и једноставан речник.
* Брзо читање не помаже кад се ради о томе да се научи нови страни језик. Читај наглас, тако да можеш да се чујеш. На тај начин боље усвајаш прочитано. Тек кад добро научиш језик корисно је и пожељно брзо читање.
* Набави дигитални речник. Кад читаш на интернету вести или тзв. «eBooks» много ћеш брже пронаћи тражени појам. „Freedict“ нуди бесплатну колекцију дигиталних речника.
* Кад узнапредујеш са знањем језика гледај филм на страном језику са титловима на истом језику, а на крају и без титлова.
* MP3-плејери су данас присутни свуда. Набави један и искористи сваку прилику да слушаш бајке или приче на језику који учиш.
7 Усавршавање
Ако се при читању осећаш сигурним, покушај да прочиташ граматику на страном језику. То није тако тешко као што замишљаш. При овој вежби се ради о понављању основних правила, као и о уводу у компликованије аспекте језика. На крају ће ти остати јасна слика о грађењу језика.
Циљ је на крају, да се језик користи и не заборави! Зато ако хоћеш са људима причати, мора се научити како се све изговара итд. Зато: не смеш да имаш стида да правиш грешке кад причаш. Само тако можеш твој говор побољшати и склонити твој "страни нагласак". Ако немаш ни са ким да причаш, можеш и сам са собом причати, тако што се нешто може читати наглас или ако слушаш страну музику, и певати.
8 Деца
Деца имају урођену способност да уче стране језике брже него одрасли. Речник је најједноставнији део који мораш савладати при учењу страног језика, акцент је најтежи. Као правило важи да ће свако, ко почне учити неки језик после седме године живота имати приметан нагласак. Дакле исплати се почети учити додатне језике док је човек млад. Насупрот уопштеном мишљењу, деца која уче два страна језика неће касније проговорити. Напротив: показало се да деца која говоре два језика имају интелектуалну премоћ над децом која говоре само један језик. Другим речима, ако познајете неког ко би са децом могао говорити један страни језик искористите га. Деци ће то само добро доћи. Најбоља могућност да се дете научи страни језик је «имерзија», тј. «урањање» детета у околину где се нови језик говори као матерњи.
Ако немате ту прилику, корисно је наговорити децу и да гледају цртане филмове на страном језику.
9 Мере које помажу у учењу страног језика
9.1 Обележавање
Ако си превише лењ да сваки пут листаш речник, напиши на парчету папира име предмета у својој околини (разуме се на језику који учиш) и залепи их на предмете око себе: на сто, столицу, врата, прозор, најбоље на све. Тако ћеш без стреса усвојити основни речник (ако остали чланови породице то дозволе).
Овај метод је нарочито добар кад се прави размена студената (тако да свако жели научити језик свог сустанара). У овом случају све напиши на два или три језика. Сваки пут кад погледаш предмет, сетићеш се папира са натписом.
Ова викикњига постоји на следећим језицима:
* b:en:How to Learn a Language - енглески
* b:de:Wie man eine Sprache lernt - немачки

књиге
језици
Викикњиге:Полица са књигама за језике
Викикњиге


Компот од бундеве

1 Потребни састојци
* 2 кг очишћене бундеве
* 80 дг смеђег шећера
2 Припрема
Бундеву опрати, ољуштити, очистити од семена и исећи на коцкице. У већи суд ставити коцке бундеве и сваки ред посипати шећером. Суд поклопити и оставити на хладном месту да преноћи. Оцедити сок и ставити га да прокључа, додати коцкице бундеве и кувати да постану стакласте. Оставити да се охлади, а затим коцкице послагати у мање тегле. Прелити их остатком хладног сока у који се претходно умеша конзерванс према количини компота.


Ваздухопловна медицина/Садржај/Хипоксија/Узроци хипоксије у ваздухопловству

Снижење барометарског притиска у атмосфери при успону није равномерано, јер и густина атмосфере није уједначена (''на мањој висини ваздух је гушћи''). Што је већа удаљеност од површине мора густина атмосфере је мања. Са висином атмосферски притисак, у почетку нагло опада, а затим све спорије. Због тога истој јединици висине (нпр. км), на одговара исто смањење барометарског притиска;
*за првих 1.000 м притисак опада за 90 mmHg
*на висини од 5.000-6.000 м опада за 45 mmHg
*на висини од 10.000-11.000 м за 26 mmHg
Организам човека физиолошки је кроз еволуцију, прилагођен да буде успешан до око 5.000 метара изнад нивоа мора (''зона физиолошке ефикасности''). Изван те зоне, компензациони механизми организма се неуспешно супротстављају стресогеним утицајима висинe.
Иако је проценат кисеоника у атмосфери константан и износи око 21% (остатак до 79% атмосфере састоји се од азота и малих количина других гасова), пад барометарског притиска утиче на смањење апсолутног броја молекула свих гасова присутних у сваком волумену ваздуха, што пропорционално смањује парцијални притисак кисеоника. По овом принципу очекује се и пада парцијалног притиска кисеоника у алвеоларном ваздуху у плућима, што се и догађа на мањим висинама, због повећане вентилације плућа. Међутим на већим висинама водена пара и угљен диоксид се константно одстрањују из крви преко издахнутог ваздуха, доводећи до још већег разређења кисеоника у плућима (тако да на 9.000 метара висине парцијални притисак кисеоника износи 6,3 kPa у атмосфери а 2,8 kPa у алвеолама), што у односу на 13,9 kPa колики је притисак у алвеоалама на нивоу мора представља драстично смањење. Тај притисак, и његова диференцијална разлика битна је за правилну сатурацију кисеоником крви, посада ваздухоплова, јер са висином пада засићење крви кисеоником, због снижавања атмосферског притиска ваздуха. Овај пад у засићењу крви кисеоником главни је узрок хипоксије, у ткивима тела пилота при успону.
+Корелација висине и засићења крви кисеоником, ! Висина(m), ! Атмосферски притисак (mmHg), ! pАО2(mmHg), ! pVO2(mmHg), ! Разлика притиска(mmHg), ! Засићење крви кисеоником(%)
на нивоу мора, 760 (664-803), 100, 40, 60, 98
3.000, 523, 61, 31, 29, 87
5.500, 380, 38, 26, 12, 72
7.000, 282, 7, 4, 3, 9
11.000, 179, 0, 0, 0, 0
Применом одговарајућих заштитних мера у току летења негативни утицаји хипоксије могу се значајно умањити или потпуно елиминисати. Ипак њена појава код пилота је могућа и најчешће је узрокована следећим узрочницима;
*''Недовољна физиолошка индроктинација пилота''.
*''Недисциплина пилота у току летења''.
*''Делимични или потпуни отказ фаздухоплова и функционисања заштитне кисоничке опреме у условима снижене барометарске депресије.''*''Неповољна психофизиолошка стања у организму пилота'';
:*алкохолисаност, злоупотреба лекова и дроге,
:*стрес,
:*мамурлук,
:*премореност, замор,
:*гојазност,
:*акутне болести,
:*незадовољавајућа физичка кондиција.


Супа од бундеве

1 Потребни састојци
Потребно:
* 50 дг очишћене бундеве исечене на коцке
* 1 лимун
* 3 кашике маслиновог уља
* 4 шоље домаће супе од поврћа
* ½ шоље пиринча
* 2 шипке ваниле
* со
* млевени црни бибер
2 Рецепт
Припрема:
:Лимун добро опрати, осушити, пресећи на половини и оцедити сок. Из коре очистити белину. На угрејано уље додати коцке бундеве и кору
лимуна, промешати и пржити да мало омекша. Прелити супом и додати пиринач. Кувати на смањеној температури да пиринач омекша, посолити и
побиберити. Послужити више топло него врело.

Супе


Џем од кивија

1 Потребни састојци
Потребно:
* 1,5 кг кивија
* 500 гр шећера
* 1 кесица желатина
2 Рецепт
Припрема:
Киви ољуштите, оперите, нарежите на коцкице, ставите у посуду и кувајте око 10 минута, док воће не омекша и пусти сок.
Желатин помешајте са две кашичице шећера, умешајте у припремљени киви и кувајте на лаганој ватри уз мешање док не проври.
После тога додајте остатак шећера и оставите да се кува неколико минута.
Врућ џем сипајте у топле тегле.

Слатка зимница
Зимница


Мешани пекмез од бундеве

1 Потребни састојци
Потребно:
* 3 кг очишћене бундеве
* 3 кг киселих јабука
* 3 кг шаргарепе
* 2 кг смеђег шећера
* 3 лимуна
* 2 шипке ваниле
* 1 кашичица цимета
2 Рецепт
Припрема:
:Бундеву опрати, осушити, изрезати на веће коцке и испећи у пећници. Шаргарепу опрати, очистити и исећи на танке колутове. Јабуке опрати,
очистити и исећи на комаде. У посуду за кување ставити припремљену шаргарепу, прелити је водом и кувати да омекша. Пред крај кувања
додати припремљене јабуке и кувати да све омекша, пропасирати и заједно са водом у којој се кувало ставити у чисти суд. Додати печену
изгњечену бундеву. Додати шећер, шипке ваниле и кувати уз непрестано мешање да се пекмез згусне. При крају у кувану масу додати уситњено
месо и сок лимуна и кувати још 4 минуте. Врућ пекмез сипати у чисте, суве и загрејане мање тегле и ставити их у угрејану пећницу да се
ухвати кора.

Зимница
Слатка зимница


Слатко од кивија

1 Потребни састојци
Потребно:
* 1 кг кивија
* 1 кг шећера
* 5 кашицица сока од лимуна
* 1 дцл воде
* 1 кесица ванилин шећера
2 Рецепт
Припрема:
Од шецера и воде скувати густ сируп, као за слатко. Кад је сируп скоро готов додати на коцкице или колутове исечен киви. То кувати на тихој ватри, а при крају кувања
додати сок од лимуна и ванилин шећер.
Када је готово, слатко покрити влажном платненом салветом (кухињском крпом) и оставити да одмори до наредног дана.
Пресути у тегле и чувати на тамном и хладном месту.

Слатка зимница
Зимница


Слатко од кивија 2

1 Потребни састојци
Потребно:
* 1 кг кивија
* 1 кг шећера
* сок од једног лимуна
2 Рецепт
Припрема:
Сваку воћку ољуштити и налити са кречном водом (у загашени креч сипати доста воде, измешати и сачекати да се креч слегне и остане изнад бистра вода) па оставити да стоји пола сата. После киви исећи на кришке и спустити у ушпиновани шећер. Килограм шећера налити са шољом воде и пустити да ври на ватри док не почну да се стварају клобуци, што је знак да је шећер ушпинован. Слатко мешати окретањем шерпе лево-десно. Слатко је готово кад са кашике у коју се узме мало сафта падају две капи. Сипати у суве тегле и затворити целофаном.

Зимница
Слатка зимница