Село Лорет, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Лорет (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима солунског фронта и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Благојевић Јовиша
# Боловић Марјан
# Боловић Владимир
# Боловић Новак
# Боловић Веселин
# Боловић Миљко
# Боловић Василије
# Боловић Светислав
# Боловић Ђурђе
# Боловић Сава
# Боловић Тодор
# Грујовић Јовић
# Јелесијевић Иван
# Јелесијевић Раде
# Јелесијевић Вељко
# Јовићевић Христивор
# Јовићевић Божидар
# Јовићевић Велимир
# Јовићевић Весо
# Јовићевић Драгољуб
# Јовићевић Обрад
# Јовићевић Милија
# Јовићевић Петар
# Јовићевић Радосав
# Јовићевић Ранко
# Јовићевић Светислав
# Јовићевић Стево
# Јовићевић Иван
# Јовићевић Мојсо
# Јовићевић Милован
# Јовићевић Михаило
# Јовићевић Милосав
# Јовићевић Радоје
# Јовићевић Радивоје
# Јовићевић Јаков
# Јовићевић Ђорђе
# Јовићевић Чедомир
# Јовићевић Никит
# Јовићевић Аксентије
# Јовићевић Драгоје
# Јовићевић Павле
# Јовичић Мико
# Јовичић Драгомир
# Кршљак Срећко
# Кршљак Никифор
# Кршљак Манојле
# Кршљак Миленко
# Кршљак Милош
# Максић Ђурђе
# Максић Видоје
# Марковић Раденко
# Марковић Михаило
# Марковић Миљко
# Марковић Милета
# Миливојевић Радомир
# Ненадовић Новак
# Николић Милинко
# Николић Владимир
# Обреновић Влајко
# Обреновић Милија
# Обреновић Велимир
# Обреновић Радоје
# Остојић Гојко
# Радоњић Милија
# Радоњић Божо
# Ракић Средоје
# Саватијевић Војимир
# Саватијевић Вујица
# Стоковић Стеван
# Стоковић Милорад
# Стоковић Рађен
# Стоковић Ђорђе
# Стоковић Милијан
# Стоковић Момир
# Стоковић Станимир
# Стоковић Велимир
# Стоковић Видосав
# Стоковић Видоје


Село Папратиште, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Папратиште (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Бабић Миленко
# Бркић Светислав
# Бркић Комнен
# Бркић Сава
# Вукосавић Никодин
# Вукосавић Драгић
# Вукосавић Живко
# Вукосавић Владислав
# Јеремић Миленко
# Јеремић Јован
# Јовановић Вељко
# Мајсторовић Рајко, потпоручник
# Мајсторовић Вељко
# Мајсторовић Драгољуб
# Мајсторовић Обрад
# Мајсторовић Момир
# Мајсторовић Здравко
# Мајсторовић Борисав
# Мајсторовић Светозар
# Мајсторовић Чедомир
# Мајсторовић Стеван
# Мајсторовић Рафајило
# Мајсторовић Радосав
# Мајсторовић Љубомир
# Марић Војин
# Марић Светислав
# Марић Добросав
# Марић Милијан
# Маслаћ Живко
# Маслаћ Војимир
# Маслаћ М. Велимир
# Мајсторовић Момир
# Мајсторовић Здравко
# Мајсторовић Борисав
# Мајсторовић Светозар
# Мајсторовић Чедомир
# Мајсторовић Стеван
# Мајсторовић Рафајило
# Мајсторовић Радосав
# Мајсторовић ЈБубомир
# Марић Војин
# Марић Светислав
# Марић Добросав
# Марић Милијан
# Маслаћ Живко
# Маслаћ Војимир
# Маслаћ М. Велимир
# Маслаћ Сава
# Маслаћ Добросав
# Матовић Драгомир
# Матовић Добросав
# Маћић Филип
# Маћић Драгутин
# Маћић Јован
# Маћић Светислав
# Маћић Живко
# Маћић Светозар
# Мијајиловић Радован
# Мијајиловић Аксентије
# Мијајиловић Радомир
# Милић Светислав, капетан I класе
# Милић Милутин
# Милић Грујица
# Ниновић Вељко
# Ниновић Гојко
# Ниновић Станко
# Ниновић Иван
# Ниновић Милан
# Ниновић Здравко
# Пејовић Јаков
# Пејовић Јездимир
# Пејовић Милан
# Петровић Бранислав
# Симовић Угљеша
# Синђелић Живојин
# Синђелић Максим
# Синђелић Здравко
# Трифуновић Трифун


Село Табановићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Табановићи (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Андрић Михаило
# Андрић Рајко
# Вучићевић Веселин
# Јовановић Милија
# Милошевић Рајко
# Милошевић Ђуро
# Миросавић Радомир
# Миросавић Витор
# Миросавић Теофило
# Павловић Тијосав
# Павловић Велимир
# Павловић Милојко
# Павловић Божо
# Павловић Радојле
# Павловић Стаменко
# Павловић Адам
# Павловић Јевто
# Петровић Жарко
# Ружичић Предислав


Село Пријановићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Пријановићи (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Васиљевић Милосав
# Васиљевић Радоје
# Голубовић Десимир
# Ерић Милорад
# Ерић Милутин
# Ерић Будимир
# Ерић Радомир
# Ерић Велимир
# Ерић Гвозден
# Ерић Здравко, официр
# Ерић Миливоје
# Илић Светозар
# Ковачевић Младен
# Лучић Јован
# Лучић Радомир
# Лучић Стеван
# Лучић Раденко
# Марковић Милан, подофицир
# Марковић Владимир
# Милијановић Никола
# Миљковић Тома
# Радоичић Тихомир
# Стаматовић Рајко
# Стаматовић Драгољуб
# Стаматовић Јован
# Стаматовић Петар
# Станојевић Добро
# Станојевић Раденко
# Станојевић Крста
# Станојевић Милутин
# Станојевић Добривоје
# Станојевић Милош
# Станојевић Милојко
# Теофиловић Љубисав
# Теофиловић Петар
# Теофиловић Миладин
# Теофиловић Добро
# Теофиловић Бранислав
# Тешовић Милутин
# Тешовић Љубиша
# Тешовић Ђорђе
# Тешовић Миле
# Токовић Сретен, наредник
# Шојић Вељко
# Шојић Саво
# Шојић Милун
# Шојић Средоје
# Шојић Драгић
# Шојић Радоје
# Шојић Василије


Село Пилатовићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Пилатовићи (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Алексић Илија
# Бајић Гојко
# Бајић Живојин
# Бајић Милисав
# Бајић Милорад
# Бајић Радисав
# Божић Лука
# Божић Миленко
# Божић Милија
# Божић Милосав
# Божић Павле
# Буквић Јосиф
# Буквић Милија
# Буквић Милисав
# Буквић Павле
# Вујовић Јован
# Вукајловић Новит
# Ђуровић Благоје
# Ђуровић Јездимир
# Јанковић Богосав
# Јанковић Радисав
# Јовичић Будимир
# Јотић Драгутин
# Јотић Љубисав
# Луковић Душан
# Луковић Сава
# Луковић Светислав
# Маркићевић Илија
# Маркићевић Милан
# Маркићевић Марко
# Маркићевић Паун
# Маркићевић Радосав
# Маркићевић Ранко
# Маркићевић Светозар
# Маркићевић Тривун
# Маринковић Тихомир
# Маслар Михаило
# Милићевић Витомир
# Милићевић Јездимир
# Милићевић Тома
# Мијатовић Љубисав
# Недељковић Милић
# Николић Ђорђе
# Николић Саво
# Николић Светозар
# Павловић Витомир
# Павловић Милорад
# Павловић Милош
# Павловић Павле
# Павловић Пантелија
# Павловић Радосав
# Павловић Раденко
# Павловић Рајко
# Павловић Сретен
# Паунић Богдан
# Петровић Михаило
# Петровић Радојица
# Петровић Светозар
# Росић Танасије
# Савић Војин
# Савић Вучко
# Савић Живојин
# Савић Ф. Милан
# Савић Милија
# Савић Радивоје
# Савић Радован
# Савић Светозар
# Седлић Радован
# Токовић Сретен
# Тошић Милун
# Удовичић Јован
# Чолић Божо
# Чолић Добривоје
# Чолић Јосип
# Чолић Милета
# Чолић Милисав
# Чолић Милосав
# Чолић Тијосав


Село Милићево Село, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из Милићевог Села (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима солунског фронта и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Антонијевић Велисав
# Антонијевић Вукић
# Антонијевић Никола
# Антонијевић Радомир
# Антонијевић Светислав
# Антонијевић Чедомир
# Арсовић Божидар
# Бабић Војислав, поднаредник
# Бабић Константин
# Бабић Љубисав
# Бабић Милисав
# Бајић Стојан
# Вељовић Лука
# Видаковић Милош
# Видаковић Павле
# Вукашиновић Јосип
# Ђурић Давид
# Ђурић Јаћим
# Ђурић Милан
# Ђурић Светолик
# Ђурић Филип
# Жуњић Стојан
# Зарић Никола
# Ивановић Дмитар
# Илинчић Петар
# Јевђовић Бранислав
# Јевђовић Љубомир
# Јевђовић Чедомир
# Јеверичић Величко, потпоручник
# Јеверичић Драгутин
# Јеверичић Ђорђе, поднаредник
# Јеверичић Прокопије
# Јовичић Властимир
# Јовичић Радован
# Јоковић Божидар
# Јоковић Јован
# Јоковић Милорад
# Јоковић Ранит
# Јоковић Славољуб
# Јоковић Филип
# Јоксимовић Драгутин
# Јоксимовић Јосип
# Јоксимовић Стеван
# Ковачевић Драгомир
# Крстонић Владимир
# Крстонић Љубомир
# Крстонић Михаило
# Кузовић Милутин
# Кузовић Немања
# Кузовић Радомир
# Марковић Живан
# Марковић Михаило
# Марковић Марко
# Миркић Петар
# Миркић Пантелија
# Мићовић Лука
# Мићовић Никола
# Недић Миливоје, поручник
# Недић Драгутин
# Недовић Никола
# Недовић Светолик
# Николић Војимир
# Николић Петар
# Павловић Радосав
# Протовић Љубомир
# Протовић Светислав
# Радуловић Бранислав
# Радуловић Ђурђе
# Радуловић Љубиша
# Радуловић Мирко
# Радуловић Средоје
# Раковић Драгоје
# Раковић Милан
# Раковић Мијајло
# Раковић Никола, поднаредниик
# Раковић Радиша
# Раковић Светозар
# Раковић Сретен
# Симовић Алексије
# Симовић Радивоје
# Спасић Ђорђе
# Спасић Јеротије
# Спасић Страхин
# Стевановић Будимир
# Стевановић Војин
# Стевановић Градиња
# Стевановић Милета
# Стевановић Миливоје
# Цвијовић Владимир, поднаредник
# Цвијовић Ратко
# Чоловић Владимир
# Филиповић С. Ђорђе
# Филиповић М. Ђорђе
# Филиповић Милан
# Филиповић Радисав
# Филиповић Чедомир, каплар


Село Радовци, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Радовци (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Аврамовић П. Јанко
# Аврамовић Г. Божидар
# Вуковић М. Милан
# Вуковић Г. Живко
# Вуковић 3. Милан
# Ђоловић М. Михаило
# Ђоловић Радосав
# Ђоловић М. Иван
# Ивановић А. Милојко
# Јордовић Н. Миљко
# Јордовић Н. Љубомир
# Јордовић М. Митар
# Јордовић П. Сретен
# Јордовић С. Анђелко
# Јордовић С. Дамљан
# Крунић Ј. Момир
# Крунић Л. Добросав
# Марјановић Светозар
# Марјановић Милосав
# Марјановић Вићентије
# Марјановић Лазар
# Марјановић М. Илија
# Марјановић Ж. Крсман
# Марјановић М. Драгомир
# Марјановић Јован
# Марјановић Ж. Бранислав
# Марјановић Ж. Илија
# Миливојевић Петар
# Миливојевић Влајко
# Миливојевић Ј. Радоје
# Милинковић Ђунисије
# Милинковић М. Јован
# Милинковић М. Михаило
# Милићевић Д. Сретен
# Милићевић М. Периша
# Николић К. Срећко
# Обрадовић С. Вељко
# Обрадовић С. Раде
# Пановић Л. Давид
# Пановић Л. Михаило
# Перишић А. Видоје
# Продановић М. Владимир
# Станишић Јанко
# Тошић Јовић


Село Узићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Узићи (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Алексић Средоје
# Алексић Перо
# Алексић Видосав
# Алексић Драгутин
# Бабић Радосав
# Бабић Светозар
# Бабић Милан
# Бабић Миливоје
# Даниловић Петар
# Ђондрић Никола
# Ђондрић Милорад
# Илић Чедомир
# Илић Радојица
# Јанковић Ђурђе
# Лазић Милија, потпоручник
# Љубисављевић Милан
# Марковић Бранислав
# Миливојевић Младен
# Миндеровић Ђурђе
# Михаиловић Петар
# Михаиловић Здравко
# Ристовић Обрад
# Ристовић Ристивоје
# Савић Ћиро
# Смиљанић Миливоје
# Суботић Петар


Село Тучково, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Тучково (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Бојовић Драгомир
# Бојовић Радиша
# Бркић Маринко
# Гавровић Добросав
# Глишовић Петко
# Зарић Миладин
# Мајсторовић Манојле
# Матовић Ивко
# Матовић Никивор
# Матовић Јовић
# Несторовић Милисав
# Несторовић Благоје
# Никитовић Живко
# Новаковић Милован
# Павловић Милија
# Павловић Добро
# Пејовић Јован
# Пејовић Владислав
# Продановић Душан
# Продановић Миладин
# Продановић Љубомир
# Продановић Миљко
# Секулић Рајко
# Симовић Ђорђе
# Ћировић Светозар, капетан I класе
# Ћировић Ћиро
# Ћировић Живко


Село Горобиље, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Горобиље (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима солунског фронта и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Анђелић Синадин
# Бабић Иван
# Бабић Војислав
# Бабић Петар
# Бабић Здравко
# Бабић Миливоје
# Богићевић Арсеније
# Богићевић Димитрије
# Бојић Недељко
# Борисављевић Саво
# Борисављевић Ратко
# Борисављевић Чедо
# Васиљевић Вељко
# Васиљевић Недељко
# Васовић Вукашин
# Васовић Вучко
# Васовић Коста
# Варничић Тихомир
# Варничић Арсеније
# Варничић Јован
# Варничић Живојин
# Вилотијевић Вићентије
# Вилотијевић Милан
# Винчић Лазар
# Вујадиновић Миленко
# Вукашиновић Вукашин
# Вуксановић Гојко
# Гавриловић Владимир
# Гавриловић Средоје
# Гавриловић Љубо
# Гачевић Михаило
# Гачевић Обрад
# Гачевић Павле
# Глишић Глишо
# Глишић Средоје
# Гордић Саво
# Гордић Младен
# Гордић Стојадин
# Гордић Милован
# Димитријевић Стеван
# Димитријевић Милун
# Димитријевић Крста
# Димитријевић Лазар
# Ђуришић Урош
# Зечевић Обрад
# Зечевић Милован
# Зечевић Урош
# Зечевић Милош
# Зечевић Јовица
# Зечевић Бранислав
# Зечевић Десимир
# Зечевић Вукосав
# Зечевић Милић
# Зечевић Раде
# Зечевић Петроније
# Ивановић Раде
# Илић Здравко
# Јаковљевић Драгомир
# Јевђовић Живко
# Јевђовић Јеремија
# Јешић Михаило
# Јешић Недељко
# Јешић Раде
# Јешић Божо
# Јовановић Будимир
# Кандић Живко
# Караичић Никола
# Ковачевић Велисав
# Ковачевић Станоје
# Ковачевић Новак
# Ковачевић Видосав
# Ковачевић Живко
# Маричић Средоје
# Матићевић Веселин
# Матићевић Митар
# Милићевић Милан
# Милојевић Јокић
# Милојевић Рајко
# Мићовић Мико
# Неоричић Милан
# Николић Вилиман
# Николић Миливоје
# Николић Бошко
# Николић Рако
# Обрадовић Драгутин
# Павићевић Стојадин
# Павићевић Недељко
# Павићевић Драгутин
# Павловић Раденко
# Павловић Добросав
# Пајовић Војин
# Пантовић Милисав
# Пантовић Младен
# Перић Рајо
# Перић Миленкос
# Перић Вељко
# Перуничић Милош
# Перуничић Михаило
# Петровић Милинко
# Петровић Станко
# Радивојевић Крсто
# Радић Михаило
# Радић Мијајило
# Радић Василије
# Радић Илија
# Радић Живојин
# Радић Милија
# Радић Миладин
# Радић Перко
# Радић Светозар
# Радић Сретен
# Радић Десимир
# Радић Крста
# Ракићевић Милош
# Радивојевић Андрија
# Ристовић Петар
# Росић Јован
# Росић Новак
# Савовић Светозар
# Сарић Јован
# Смиљанић Миливоје
# Станић Витор
# Станић Радомир
# Станић Владимир
# Станић Димитрије
# Станојчић Гвозден
# Томић Миливоје
# Томић Живорад
# Тоскић Тихомир
# Туцовић Милан
# Урошевић Анђелко
# Урошевић Стеван
# Филиповић Петроније
# Цоњић Петроније
# Цоњић Петар
# Чанчаревић Михаило
# Џомбић Милун


Село Расна, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Расна (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Драшкић Радован
# Ђорђевић Милан
# Ђорђевић Миљко
# Јовановић Милан
# Јовић Михајило
# Константиновић Марко
# Кораћ Драгиша
# Кораћ Рако
# Кораћ Митар
# Кораћ Димитрије
# Кораћ Страјин
# Кораћ Јован
# Кораћ Живко
# Кораћ Драго
# Кораћ Велимир
# Кораћ Милан
# Кораћ Чедомир
# Курмазовић Радисав
# Курмазовић Ивко
# Лекић Вукосав
# Лекић Жарко
# Марковић Лука
# Матић Радивоје
# Матић Рајко
# Матић Михајило
# Матић Данило
# Митровић Милић
# Младеновић Василије
# Недић Танасије
# Перић Миленко
# Полић Јеремија
# Ршумовић Обрад
# Саватијевић Видосав
# Смиљанић Витомир
# Смиљанић И. Богић
# Смиљанић Б. Богић
# Тимотијевић Драгољуб
# Ћирјанић Стево
# Ћирјанић Ивко
# Ћирјанић Миливоје
# Ћирјанић Миленко
# Ћирјанић Влајко
# Ћирјанић Раде
# Ћирјанић Драгомир
# Шојић Ђорђе


Село Честобродица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Честобродица (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Алексић Ђорђе
# Арсенијевић Гаврило
# Арсенијевић Миленко
# Арсенијевић Рисим
# Зарић Новица
# Зеленовић Недељко
# Илић Светозар
# Илић Ђорђе
# Илић Живојин
# Јаковљевић Милић
# Јеремић Милосав
# Јовановић Јован
# Ковачевић Павле
# Ковачевић Глигорије
# Ковачевић Радомир
# Костић Милић
# Костић Константин
# Костић Живко
# Матовић Матија
# Никитовић Вујица
# Обрадовић Миљко
# Павловић Томо
# Петровић Радоје
# Петровић Петар
# Петровић Момир
# Радивојевић Александар
# Радовановић Светислав
# Радовановић Добросав
# Радовановић Драгић
# Радовановић Здравко
# Радовановић Михаило
# Ристовић Леко
# Ристовић Миленко
# Ристовић Радојица


Село Тометино Поље, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Тометино Поље (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Андрић Радојица
# Андрић Радоје
# Андрић Миливоје
# Варагић Периша
# Варагић Михаило
# Варагић Крста
# Варагић Гвозден
# Гајовић Добросав
# Гајовић Милић
# Гајовић
# Гајовић Гајо
# Гајовић Драгутин
# Гајовић Андрија
# Гајовић Арсо
# Голубовић Радош
# Голубовић Драгутин
# Голубовић Милутин
# Голубовић Витомир
# Јевтовић Драгомир
# Јевтовић Веселин
# Маринковић Павле
# Милинковић Раденко
# Милинковић Нинко
# Милинковић Владе
# Милинковић Грујо
# Милинковић Петар
# Милинковић Светислав
# Милинковић Миленко
# Милинковић Светозар
# Миловановић Драгиша
# Миловановић Светомир
# Радовановић Веселин
# Станковић Настас
# Стојановић Примислав
# Стојановић Љубисав
# Стојановић Дамњан
# Стојановић Радован
# Стојановић Величко


Село Тврдићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Тврдићи (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Божанић Павле
# Божанић Раде
# Божанић Војин
# Бошковић Ј. Манојле
# Бошковић В. Милија
# Бошковић В. Веселин
# Бошковић В. Костадин
# Вељовић В. Сретен
# Вукотић 0. Ђорђе
# Вукотић О. Радиша
# Вукотић С. Малиша
# Вукотић В. Ћорђе
# Димитријевић Велимир
# Зарић Ј. Костадин
# Зарић Владимир
# Зарић Радомир
# Ивановић Страхиња
# Илић М. Секула
# Илић И. Велибор
# Јеротијевић Петар
# Јеротијевић Недељко
# Кузељевић Д. Здравко
# Мијајловић Лука
# Мићовић Петар
# Радосављевић Драгољуб
# Радосављевић Михаило
# Раковић Остоја
# Савић Михаило
# Симановић Станимир
# Симановић С. Живорад
# Симановић Митар
# Станковић Урош
# Станковић Илија
# Стевановић В. Милош
# Стевановић Тихомир
# Ћосовић Сретен
# Цвијовић Д. Мирко


Чачани у ратовима (1912-1918)

* Село Бањица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Брезовице, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Видова, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Вранићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Доња Горевница, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Жаочани, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Јежевица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Кукићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Липница, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Лозница, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Мршинци, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Придворица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Пријевор, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Рајац, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Ракова, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Слатина, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)


Село Средња Добриња, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Средња Добриња (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Бећић Љубомир
# Бећић Милорад
# Бећић Чедомир
# Бећић Сава
# Ђоковић Тихомир
# Ђоновић Видоје
# Ђоновић Рајко
# Игњевић Милета
# Игњевић Василије
# Јањић Јован
# Јелесијевић Властимир
# Јеличић Видосав
# Јеличић Владан
# Јеличић Драгољуб
# Ковачевић Војимир
# Ковачевић Драгомир
# Ковачевић Сава
# Ковачевић Владислав
# Крсмановић И. Милија
# Крсмановић Милутин
# Крсмановић Радосав
# Крсмановић Милорад
# Крсмановић Живко
# Крсмановић Средоје
# Крсмановић Сретен
# Крсмановић Рајко
# Крсмановић Милета
# Крсмановић Милија
# Крсмановић Радојле
# Крсмановић Љубомир
# Крсмановић Милован
# Мајсторовић Добросав
# Марић Радомир
# Марић Рајко
# Милошевић Чедомир
# Милошевић Теован
# Милошевић Миљко
# Радисављевић Грозден
# Ристовић Милорад
# Савић Иван
# Симовић Вучко
# Симовић Јовиша
# Симовић Пантелија
# Симовић Миленко
# Симовић Велимир
# Станисављевић Антоније
# Станисављевић Божидар
# Станисављевић Александар
# Станисављевић Живко
# Стевановић Гвозден
# Стевановић Ђорђе
# Стевановић Максим


Село Речице, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Речице (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Адашевић Радомир
# Богићевић Момир
# Богићевић Радомир
# Вишњић Петар
# Гавриловић Владимир
# Гавриловић Милоје
# Дедовић Јован
# Дедовић Мирко
# Дедовић Светозар
# Дедовић Урош
# Ђокић Гојко
# Ђокић Дмитар
# Ђокић Јовко
# Ђокић Матије
# Ђокић Петар
# Ђокић Радомир
# Ђокић Стојко
# Ђокић Тимотије
# Ђокић Велимир
# Јанковић Војимир
# Јанковић Драгутин
# Јанковић Михаило
# Јанковић Милун
# Јешић Јосип
# Јоковић Ђорђе
# Ковачевић Стеван
# Максовић Ђурђе
# Милутиновић Анђелко
# Милутиновић Ранисав
# Мићовић Здравко
# Мићовић Петко
# Никитовић Иван
# Никитовић Здравко
# Никитовић Чедомир
# Николић Драгомир
# Николић Мирко
# Николић Никола
# Николић Продан
# Перишић Рајко
# Радовић Ђунисије
# Радовић Недељко
# Радовић Танасије
# Савић Вићентије
# Савић Здравко
# Савић Миливоје
# Савић Пантелија
# Савић Угљеша
# Симићевић Обрад
# Тошић Милун
# Трифуновић Арсеније
# Трифуновић Илија
# Трифуновић Јовиша
# Трифуновић Никола
# Трифуновић Пантелија
# Трифуновић Чедомир


Село Сврачково, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Сврачково (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Васковић Саво
# Вукашиновић Страин
# Гавриловић Милан
# Гавриловић Милета
# Живановић Радомир
# Живановић Тихомир
# Илић Лука
# Јовановић Видосав
# Јовановић Мијајло
# Јовановић Петар
# Јовановић Сретен
# Крстић Благоје
# Крстић Милосав
# Крстић Перо
# Крстић Тодор
# Крстић Крста
# Крстић Илија
# Лековић Витомир
# Лековић Владимир
# Лековић Гојко
# Лековић Петроније
# Лековић Ранко
# Марковић Будимир
# Марковић Милан
# Марковић Милоје
# Марковић Михаило
# Марковић Петко
# Марковић Периша
# Миливојевић Владимир
# Миливојевић Јован
# Миливојевић Павле
# Милић Добривоје
# Недељковић Гојко, каплар
# Недељковић Драгољуб
# Недељковић Илија
# Недељковић Милош
# Недељковић Мирко
# Нешовић Богдан
# Ракић Вукић
# Ракић Вуле
# Ракић Јеротије
# Ристић Ђоко
# Савчић Ђорђе
# Савчић Лука
# Савчић Мирко
# Савчић Михаило
# Савчић Недељко
# Савчић Свеле
# Смиљанић Мићо
# Стојковић Илија
# Стојковић Перо, каплар
# Стојковић Стојан
# Томић Бранко
# Томић Гвозден
# Томић Жарко
# Томић Пајо


Село Пилатовићи, списак изгинулих и помрлих у ратовима (1912-1918) сегмент је из „Споменице изгинулих и помрлих Драгачеваца у ратовима за ослобођење и уједињење 1912-1918” Милисава Д. Протића-Гучанина, објављене у књизи „Драгачево и његови славни синови” 1940. године.
1 Списак
# Витомир Милићевић, капетан I класе, рођен у Пилатовићима 1. августа 1877. год. од оца Милана и Марте. По завршетку учитељске школе у Алексинцу 1889. год. био је једну годину учитељ у Заовинама а затим у Дубу до 1914. год. Пао је славно на Гучеву 15. октобра 1914. год. тај напредни учитељ Драгачевац.
# Илија Маркићевић, потпоручник. И овај је славно пао на Гучеву 1914.
# Алексић Илија, редов, умро код куће на боловању 1915.
# Бајић Гојко, редов, умро код куће на боловању 1915.
# Бајић Живојин, редов, умро у Јагодини 1914.
# Бајић Милисав, редов, нестао при повлачењу 1915.
# Бајић Милорад, редов, пог. на Брестовнику 1915.
# Бајић Радисав, редов, умро код куће на боловању 1913.
# Божић Лука, редов, умро у Уж. Пожези 1915.
# Божић Миленко, каплар, умро у Вишеграду 1918.
# Божић Милија, редов, умро у Болгодасану 1916.
# Божић Милосав, редов умро у Приштини 1915.
# Божић Павле, редов, умро у Нишу 1914.
# Буквић Јосип, наредник, умро у Ужицу 1915.
# Буквић Милија, редов, умро у Немачкој 1916.
# Буквић Милисав, редов, умро на острву Виду 1916.
# Буквић Павле, редов, умро у отступању 1915.
# Вујовић Јован, редов, пог. код Н. Пазара 1912.
# Вукајловић Новит, редов, умро у Скопљу 1912.
# Ђурђић Благоје, редов, умро у ропству у Немачкој 1916.
# Ђурђић Јездимир, редов, умро у ропству у Немачкој 1916.
# Јанковић Богосав, редов, нестао при повлачењу 1915.
# Јанковић Радисав, редов, пог. на Мачковом Камену 1914.
# Јовичић Будимир, редов, пог. на Шапцу 1914.
# Јотић Василије, редов, умро код куће на боловању 1915.
# Јотић Драгутин, редов, пог. на Брестовнику 1915.
# Јотић Љубисав, редов, умро у ропству у Немачкој 1916.
# Луковић Душан, редов, умро код куће на боловању 1918.
# Луковић Саво, редов, умро при повлачењу 1915.
# Луковић Светислав, редов, нестао при повлачењу 1915.
# Маркићевић Милан, редов, умро у Белом Потоку 1915.
# Маркићевић Марко, редов, умро у Смедереву 1915.
# Маркићевић Милосав, каплар, умро код куће на боловању 1920.
# Маркићевић Паун, редов, умро у отступању 1915.
# Маркићевић Радосав, редов, пог. на Васјату 1913.
# Маркићевић Ранко, редов, умро у Чачку 1918.
# Маркићевић Светозар, редов, пог. на Брестовику 1915.
# Маркићевић Тривун, редов, умро у Крагујевцу 1913.
# Маринковић Тихомир, редов, нестао у повлачењу 1915.
# Маслар Михаило, редов, пог. на Васјату 1913.
# Милићевић Јездимир, редов, нестао при повлачењу 1915.
# Милићевић Тома, редов, нестао при повлачењу 1915.
# Мијатовић Љубисав, редов, умро у ропству 1916.
# Николић Ђорђе, редов, умро у Приштини 1915.
# Николић Саво, редов, умро у ропству 1916.
# Николић Светозар, редов, пог. код Јагодине 1915.
# Недељковић Милија, редов, пог. на Мачковом Камену 1914.
# Павловић Витомир, редов, умро на боловању код куће 1913.
# Павловић Милорад, редов, пог. на Брестовику 1915.
# Павловић Милан, редов, нестао при повлачењу 1915.
# Павловић Милош, каплар, пог. на Китлову 1914.
# Павловић Павле, редов, умро код куће на боловању 1915.
# Павловић Пантелија, наредник, пог. на Брестовику 1915.
# Павловић Радосав, редов, умро у Крагујевцу 1915.
# Павловић Раденко, редов, нестао у отступању 1915.
# Павловић Рајко, редов, нестао у отступању 1915.
# Павловић Сретен, редов, нестао у отступању 1915.
# Паунић Богдан, редов, умро у Приштини 1915.
# Петровић Михаило, редов, умро у Чачку 1918.
# Петровић Радојица, наредник, пог. у Албанији 1913.
# Петровић Светозар, редов, пог. на Брестовику 1915.
# Савић Војин, каплар, пог. на Малом Пансу 1915.
# Савић Вучко, редов, нестао у отступању 1915.
# Савић Живојин, редов, умро у Јагодини 1914.
# Савић Милан, редов, умро код куће на боловању 1915.
# Савић Милија, наредник, пог. на Једрену 1913.
# Савић Радивоје, редов, умро у Немачкој 1916.
# Савић Радован, редов, умро у Крагујевцу 1915.
# Савић Светозар, редов, умро код куће 1915.
# Седлић Радован, редов, пог. на Ретким Буквама 1913.
# Токовић Сретен, редов, нестао у отступању 1915.
# Тошић Милун, редов, пог. на Васјату 1913.
# Удовичић Јован, редов, умро код куће на боловању 1915.
# Чолић Божо, п. наредник, умро у бугарском ропству 1916.
# Чолић Добривоје, редов, умро у бугарском ропству 1916.
# Чолић Јосип, редов, пог. на Китлову 1914.
# Чолић Милета, редов, пог. на Брестовику 1915.
# Чолић Милисав, редов, пог. на Зајчици 1914.
# Чолић Милосав, редов, умро у Чачку 1918.
# Чолић Тијосав, редов, умро у ропству 1916.
:''Општина Прилипачка, податке прикупили С. Мајсторовић, претседник општине и Бран. Б. Џелебић, писар општински.''


Пожега, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из Пожеге (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Алексић Крста
# Анђелић Миленко
# Антонијевић Милојко
# Антонијевић Боривоје
# Божанић Драгослав
# Васић Момчило
# Власоњић Симеун
# Вукановић Јован
# Вукановић Милан
# Вранешевић Митар
# Глишић Видосав
# Глишић Стојадин
# Гојгић Милун
# Гудурић Мијо
# Давидовић Радоје
# Дакић Страхиња, мајор
# Дрндаревић Јеврем
# Дуковић Рајко
# Дуковић Јеврем
# Ђајић Настас
# Ђокић Велимир
# Ђокић Паун
# Зечевић Манојле
# Зечевић Миленко
# Игњатовић Владимир
# Јевтић Сретен
# Јовановић Благоје
# Јовановић Чедомир
# Јовановић Јован
# Јордовић Драгољуб
# Каргановић Михаило
# Ковачевић Васо
# Ковачевић Радиша
# Ковачевић Будимир
# Костић Драгомир, капетан I класе
# Костић Младен
# Лазаревић Тома
# Лукић Радомир
# Максић Љубомир
# Малопарац Добривоје
# Мандић Милисав
# Мандић Андрија
# Маслаћ Љубо
# Матијевић Милан
# Матијевић Михаило
# Мијатовић Стеван
# Милијановић Милан
# Митровић Миленко
# Митровић Рајо
# Митровић Војо
# Милосављевић Владимир
# Миловановић Симо
# Милићевић Велимир
# Милићевић Ђорђе
# Милосављевић Чедомир
# Миловановић Славко
# Недић Танасије
# Нешић Василије
# Нешковић Владимир
# Обреновић Милован
# Павловић Александар
# Пајић Милосав
# Перишић Гојко
# Перишић Владимир
# Петровић Веселин
# Поп-Драгић Алекса
# Поповић Чедомир
# Поповић Ђорђе
# Радмиловић Богољуб
# Радмиловић Боривоје
# Радовановић Сретен
# Радовић Прокопије
# Радовић Видак
# Рисимовић Јанићије
# Ристивојевић Драгомир
# Ршумовић Милун
# Савовић Остоја
# Савовић Василије
# Симеуновић Миљко
# Симић Градимир
# Симић Михаило
# Симовић Димитрије
# Симовић Теофило
# Симовић Светозар
# Симовић Никола
# Симовић Лазар, капетан
# Смиљанић Стојан
# Смиљанић Драгомир
# Смиљанић Ристо
# Смиљанић Милан
# Спасић Сотир
# Спасојевић Драгомир
# Сретеновић Ђорђе
# Стевановић Синиша
# Стевановић Драгомир
# Стефановић Миле
# Томашевић Тимотије
# Томић Страјин
# Тошић Драгомир
# Трипковић Лазар, капетан
# Туцовић Алекса
# Урошевић Милосав
# Чолић Михаило, капетан I класе
# Чоловић Рашо


Село Брезовице, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Милисава Д. Протић „Драгачево и његови славни синови”, објављене 1940. године.
1 Списак
# Аврамовић Јован, редов, умро код куће на боловању 9. новембра 1918.
# Аврамовић Светозар, редов, умро на Крфу - острво Вид 4. фебруара 1916.
# Капларевић Драгомир, редов, умро код куће на боловању 13. новембра 1918.
# Капларевић Миладин, редов, умро од глади код куће 26. фебруара 1917.
# Капларевић Милорад, редов III ч. I б. V прекобр. пука I поз, умро 1915.
# Мајсторовић Арсеније, редов II ч I б. X п. I поз, умро у Крушевцу 6. децембра 1914.
# Мајсторовић Велимир, редов II ч. V б. X п. I поз, умро код куће на боловању 29. јула 1915.
# Мајсторовић Љубомир, редов III ч. I б. V прек. п. I поз, умро у Крагујевцу 1915.
# Мајсторовић Миленко, редов, умро на боловању код куће 20. јула 1914.
# Мајсторовић Миљко, редов, умро на боловању код куће 20. јула 1914.
# Мајсторовић Младомир, редов V ч. I б. X кадров. п, умро на Конатици 13. новембра 1914.
# Мајсторовић Михаило, редов штаба X п. I поз, умро у Крагујевцу 20. новембра 1914.
# Мајсторовић Радосав, редов II ч. I б. X п. II поз, умро код куће 1915.
# Мајсторовић Стеван, редов, умро на боловању код куће 1. марта 1913.
# Мајсторовић Танасије, редов, умро у Чачанској болници 18. децембра 1914.
# Милекић Будимир, редов II ч. I б. X п. I поз, умро у Љешу 1912.
# Милекић Милорад, каплар II ч. I б. X п. II поз. заробљен на Маљену и нестао 11. октобра 1915.
# Пантелић Радоје, редов I ч. X п, пог. на Дренку 18. јула 1913.
# Сарић Димитрије, редов, умро у Ужицу 1914.
# Сарић Милован, регрут, умро од рана у оступању 1915.


Село Жаочани, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Надежде Половине „Хроника Слатине, Мршинаца, Кукића и Жаочана”, објављене 2004. године.
1 Списак
# Веља Перишић
# Петар Парезановић
# Милорад Милекић
# Раде Плазинић
# Милић Ајдачић
# Велисав Рисимовић
# Станимир Живановић
# Милоје Марић
# Војислав Петронијевић
# Димитрије Ајдачић
# Димитрије Јечменица
# Гвозден Чоловић
# Обрад Алексић


Leptiri

1 Uvod
Leptiri (Lepidoptera) su jedan od najlepših redova insekata. Prepoznatljivi su po svojim velikim, šarenim krilima i specifičnom načinu leta. Naseljavaju skoro sve delove sveta, osim Antarktika.
2 Građa tela
Telo leptira se sastoji iz tri glavna dela: glave, grudi i trbuha. Na glavi imaju par složenih očiju i dugačku surlicu kojom usisavaju nektar iz cvetova. Njihova krila su prekrivena hiljadama sitnih ljuspica koje im daju boju.
3 Životni ciklus
Svaki leptir prolazi kroz neverovatnu promenu koja se zove potpuna metamorfoza. Ovaj proces ima četiri faze:
1. Jaje – ženka polaže jaja na biljku kojom će se gusenica hraniti.
2. Gusenica – faza rasta i neprestanog jela.
3. Lutka (kukuljica) – faza mirovanja u kojoj se telo potpuno menja.
4. Odrasli leptir – izlazi iz lutke, širi krila i spreman je za let.


Село Слатина, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Надежде Половине „Хроника Слатине, Мршинаца, Кукића и Жаочана”, објављене 2004. године.
1 Списак
# Јездимир Јечменица
# Вук Јечменица
# Десимир Јечменица
# Живко Чакајац
# Милосав Маџаревић
# Радован Маџаревић
# Раде Маџаревић
# Благоје Маџаревић
# Новак Ђуровић
# Радаило Чакајац
# Петар Маџаревић
# Велисав Маџаревић
# Михаило Милић
# Проко Тутуновић
# Миленко Тутуновић
# Адам Чакајац
# Сретен Милићевић
# Драгутин Томић
# Петар Чакајац
# Драгутин Маџаревић
# Тодор Маџаревић
# Петар Перуничић
# Будимир Иљовић
# Христифор Даријевић
# Богдан Пајовић
# Младен Пајовић
# Милош Перуничић
# Растимир Перуничић
# Радомир Перуничић
# Божидар Јаковљевић
# Радомир Чакајац
# Драгослав Маџаревић


Пожежани у ратовима (1912-1918)

* Списак бораца палих у Балканским и Првом светском рату с територије општине Пожега
* Пожега, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Бакионица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Велика Јежевица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Висибаба, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Врањани, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Глумач, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Годовик, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Горња Добриња, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Горобиље, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Гугаљ, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Доња Добриња, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Дражиновићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Душковци, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Засеље, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Здравчићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Јелен До, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Каленићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Лопаш, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Лорет, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Љутице, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Мађер, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Мала Јежевица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Милићево Село, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Мршељи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Отањ, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Папратиште, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Пилатовићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Пријановићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Прилипац, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Радовци, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Расна, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Речице, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Роге, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Рупељево, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Сврачково, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Средња Добриња, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Табановићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Тврдићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Тометино Поље, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Тучково, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Узићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)
* Село Честобродица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)


Село Рајац, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Младена Стефановића „Хроника Јежевице, Бањице, Липнице и Рајца”, објављене 1998. године.
1 Списак
# Бешевић Н. Танасије# Лукић (Гаја) Адам# Милошевић Б. Илија# Тутуновић И. Милан# Бисенић В. Здравко
# Гавриловић Алексије
# Гавриловић Миленко
# Гавриловић Милоје
# Гавриловић Милан
# Гавриловић Радомир
# Драговић Ј. Стеван
# Златић М. Добрица
# Ивановић С. Сретен
# Ивановић С. Јанко
# Кастрат Иван
# Кићановић С. Милош
# Кићановић С. Милан
# Кићановић Р. Јестротије
# Кићановић Р. Љубомир
# Кићановић Р. Дмитар
# Кићановић М. Живојин
# Кићановић М. Божидар
# Кићадовић Т. Видоје
# Лукић Милија
# Лукић Живан
# Мартаћ М. Милорад
# Мартаћ Будимир
# Мартаћ Светислав
# Милошевић М. Аксентије
# Милошевић М. Михаило
# Милошевић П. Милија
# Милошевић Цветко
# Радојичић П. Драгомир
# Тодоровић Василије
# Тутуновић А. Андрија
# Тутуновић И. Милорад
# Тутуновић В. Алексије
# Тутуновић В. Секула


Село Видова, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Томислава Даниловића „Пријевор одвајкада у окружењу природних лепота”, објављене 2014. године.
1 Списак
# Бабић Милосав
# Врцаловић Петар
# Врцаловић Драгољуб
# Гавриловић Томо
# Гавриловић Радомир
# Гавриловић Марко
# Марјановић Влајко
# Сандић Миливоје
# Сандић Радојица
# Сретеновић Радосав
# Тодоровић Војислав


Село Кукићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Надежде Половине „Хроника Слатине, Мршинаца, Кукића и Жаочана”, објављене 2004. године.
1 Списак
# Обрад Тутуновић
# Станко Миливојевић
# Ратко Грујовић
# Радоје Тутуновић
# Тихомир Вујошевић
# Цветко Јаковљевић
# Јеремија Јаковљевић
# Чеда Шошић
# Милорад Шошић
# Михаило Шошић
# Радојица Кићановић
# Раде Марковић
# Момчило Скитња
# Недељко Јаковљевић
# Душан Петровић
# Мико Мачковић
# Милисав Гавриловић
# Костадин Ђокић
# Гојко Милетић
# Миливоје Јаковљевић
# Аврам Гојковић
# Милорад Стојић
# Лазар Кићановић
# Миладин Шићевић
# Војислав Поповић
# Станко Тутуновић
# Гојко Курћубић


Село Рупељево, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Рупељево (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Андрић Божидар
# Андрић Драгутин
# Андрић Милан
# Андрић Максим
# Андрић Перко
# Андрић Павле
# Анђелић Крста
# Анђелић Драго
# Божић Радомир
# Видић Владимир
# Видић Драгољуб
# Видић Јеврем
# Вилиповић Драгољуб
# Глушчевић Владимир
# Глушчевић Гвозден
# Глушчевић Драгомир
# Глушчевић Драгић
# Глушчевић Ђорђе
# Глушчевић Ђунисије
# Глушчевић Јовиша
# Глушчевић Милан
# Глушчевић Миљко
# Глушчевић Петар
# Глушчевић Радоје
# Глушчевић Ратко
# Глушчевић Ћиро
# Глушчевић Чедомир
# Дамњановић Будимир
# Дамњановић Јанко
# Дамњановић Радисав
# Диковић Веселин
# Диковић Драгомир
# Диковић Драгољуб
# Диковић Драго
# Диковић Митар
# Диковић Мијајло
# Диковић Новак
# Диковић Станиша
# Дрндаревић Анђелко
# Дрндаревић Бранислав
# Дрндаревић Драгољуб
# Дрндаревић Јелесије
# Дрндаревић Јанко
# Дрндаревић Миливоје
# Дрндаревић Радивоје
# Дрндаревић Чедомир
# Илић Видоје
# Илић Драгомир
# Илић Здравко
# Илић Радојица
# Илић Симо
# Милутиновић Ненад
# Милутиновић Михаило
# Милутиновић Радосав
# Милутиновић Трипко
# Милчановић Александар
# Милчановић Веселин
# Милчановић Видоје
# Милчановић Вељко
# Милчановић Драгомир
# Милчановић Ђуро
# Милчановић Живан
# Милчановић Живко
# Милчановић Јеленко
# Милчановић Ј. Милан
# Милчановић Милисав
# Милчановић Марко
# Милчановић Раденко
# Милчановић Радивоје
# Младеновић Бранислав
# Младеновић Гајо
# Младеновић Милан
# Младеновић Михаило
# Младеновић Миленко
# Младеновић Милорад
# Младеновић Петар
# Младеновић Стево
# Младеновић Тихомир
# Радосављевић Владисав
# Радосављевић Радисав
# Радосављевић Страјин
# Суботић Владе
# Суботић Петко
# Тодоровић Миљко
# Тошић Микан
# Тошић Тодор
# Цоњић Вучета
# Цоњић Никола
# Цоњић Милинко
# Цоњић Мирко
# Цоњић Раденко
# Цоњић Радован
# Цоњић Стеван


Село Роге, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села Роге (Општина Пожега) преузет је из књиге „Пожега и околина”, објављене 1978. године.
Подаци за подручје бившег Среза пожешког прикупљани су у периоду 1976–1977. године преко матичних књига умрлих, спомен-плоча, крајпуташа, као и разговора са преживелим борцима и појединим грађанима који су по сећању могли да дају податке, уз напомену да спискови могуће да нису потпуни, због временске дистанце и недостатка поузданих извора.
1 Списак
# Браловић Милован
# Вајовић Бошко
# Вајовић Будимир
# Вајовић Миљко
# Вајовић Милош
# Вајовић Мијајло
# Вукајловић Милосав
# Вукашиновић Бранислав
# Вукашиновић Гвозден
# Вукашиновић Димитрије
# Вукашиновић Јовиша
# Вукашиновић Миливоје
# Вукашиновић Петроније
# Вукашиновић Станко
# Вукашиновић Тимотије
# Вукосавић Сретен
# Вукосавић Средоје
# Вуловић Драгутин
# Вуловић Милован
# Гавриловић Љубомир
# Гавриловић Миленко
# Грујичић Ивко
# Ђорђевић Михаило
# Живановић Драго
# Живановић Димитрије
# Живановић Живко
# Живановић Стојан
# Ивановић Анђелко
# Ивановић Божо
# Ивановић Вељко
# Ивановић Драго
# Ивановић Милутин
# Ивановић Милија
# Ивановић Милета
# Ивановић Миладин
# Јовановић Милија
# Јовановић Радиша
# Јованчић Видоје
# Јоковић Душко
# Јоковић Драгомир
# Јоковић Чедомир
# Кабаница Војислав
# Кабаница Вукосав
# Кабаница Велимир
# Кабаница Милосав
# Кабаница Милисав
# Кабаница Милун
# Кабаница Периша
# Кабаница Цветко
# Ковачевић Страјин
# Ковачевић Перо
# Ковачевић Периша
# Ковачевић Михаило
# Ковачевић Коста
# Ковачевић Василије
# Ковачевић Владе
# Маринковић Милутин
# Марковић Велимир
# Марковић Ч. Драгић
# Марковић Здравко
# Марковић Крсман
# Марковић Милован
# Марковић Средоје
# Миливојевић Војислав
# Миливојевић Миленко
# Миливојевић Радојица
# Миливојевић Светозар
# Миливојевић Спиридан
# Обрадовић Бранислав
# Обрадовић Нешко
# Павловић Рајко
# Перуничић Вукадин
# Перуничић Владисав
# Перуничић Добросав
# Перуничић Драгомир
# Петрић Алекса
# Петрић Вукашин
# Петрић Витор
# Петрић Светозар
# Сарван Видоје
# Сарван Милован
# Сарван Мићо
# Сарван Милисав
# Сарван Обрад
# Сарван Радосав
# Сарван Раденко
# Сарван Радисав
# Сарван Сретен
# Стојковић Анђелко
# Стојковић Вељко
# Стојковић Војин
# Тошић Јанко
# Тошић Пајо
# Филиповић Вујица
# Филиповић Ивко
# Филиповић Ранко
# Цвијовић Митар
# Чоловић Дамњан
# Чоловић Милета
# Чоловић Сретен


Grotlo (zbirka SF priča Olivera Jovanovića)

Grotlo je zbirka SF priča srpskog pisca i slikara Olivera Jovanovića koju je izdavačka kuća ,,Tardis,, iz Beograda, specijalizovana za dela iz oblasti naučno fantastične proze, objavila u svojoj biblioteci ,,Novi horizonti,, 2010 godine.
Znatan deo Jovanovićevih priča pisan je u maniru tvrde naučne fantastike(Hard SF) koja se u delima drugih srpskih autora naučne fantastike veoma retko sreće .
Priče iz Jovanovićeve zbirke poput ,,Izmeštanja,, ,,Grotla,, ili ,,Kote 905,, postavile su neke nove standarde, pre svega u srpskoj naučnoj fantastici .
Prvi je srpski autor koji je u Hard SF-u obradio temu građanskih ratova na prostorima bivše SFRJ, pri čemu je u svoju prozu uneo i elemente kosmičke strave, odnosno horora, a što navodi u svojoj kritici i Dr Dejan Ognjanović dodelivši mu i prestižno priznanje GHOUL'S SEAL OF APPROVAL .
Dve priče iz pomenute zbirke objavljene su na ruskom i engleskom jeziku
Knjiga se nalazi u katalogu Kongresne biblioteke u Vašingtonu .
Godine 2014, Jovanović je objavio i jedan Hard SF mini-roman .


Село Јежевица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Младена Стефановића „Хроника Јежевице, Бањице, Липнице и Рајца”, објављене 1998. године.
1 Списак
# Ђокић (Марка) Драгић# Јевтовић Милоје# Јоксић Петар# Поповић М. Петар# Прелић Радован# Петровић М. Велисав# Чубрак Милисав# Аничић Љ. Анђелко
# Бошковић Алекса
# Бошковић Љубомир
# Бошковић П. Гаврило
# Веселиновић Ц. Јовић
# Веселиновић Д. Драгољуб
# Вукосављевић Драгутин
# Вучићевић М. Радомир
# Јанковић Ђорђе
# Јанковић Велимир
# Јоксић Милорад
# Јоксић Будимир
# Јоксић С. Јаков
# Јоксић М. Младомир
# Косовац Ч. Радомир
# Ковачевић Милић
# Крстић Војимир
# Марјановић М. Ђурђе
# Павловић М. Богдан
# Павловић М. Михаило
# Прелић М. Новица
# Прелић М. Милован
# Прелић И. Димитрије
# Прелић И. Тимотије
# Радосављевић С. Радоје
# Радосављевић Божидар
# Станић М. Обрен
# Станић М. Богдан
# Станић Рисим


Село Доња Горевница, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Радула Марковића и Милољуба С. Пантовића „Доња Горевница”, објављене 1996. године.
1 Списак
# Божидар Александрић
# Живота Александрић
# Милић Александрић
# Благоје Аџемовић
# Богић Аџемовић
# Грујица Аџемовић
# Драгомир Аџемовић
# Милија Аџемовић
# Милош Аџемовић
# Васо Ђорђевић
# Драгиша Ђорђевић
# Јанко Јанковић
# Марко Јанковић
# Андрија Јевтовић
# Ђорђе Јевтовић
# Миливоје Кузмановић
# Владимир Лукић
# Грујица Марковић
# Милорад Марковић
# Чедо Марковић
# Гајо Миловановић
# Миловановић (син Милутинов)
# Михаило Савић
# Савић (Михаилов брат)
# Живан Петровић
# Јанко Симовић
# Миленко Симовић
# Милија Симовић
# Раде Симовић
# Стеван Симовић


Википедија:Вики школарац

Дрозд певач је из породице дроздова.
Дроздови су породица птица која припада врсти врапчарки. Живе на свим континентима осим на Антартику, а у Европи живи 14 врста.
Најчешће су сиве или смеђе боје, а крила су средње величине и обојена су јарким бојама. Реп има дванаест пера. Велики су 14,5 – 33 цм, а тешки 21-178 г. Већина врста јако лепо пева. У Србији се појављују ко ретки гости,који долазе из удаљених крајева, понекад из најисточнијих делова Сибира.
Углавном живе у шумама.
По величини мало ситнији од обичног коса. Величине је 20-22 cm. Одозго топло је смеђ, одоздо изразито пегав. Покровна пера су одоздо наранџасте боје. Насељава шуме и паркове, најчешће се може наћи у планинским буковим шумама, али и у низијским плавним шумама уз веће реке. Дрозд је птица целица.
Дроздови су моногамни, али се паре и са другим једникама ако се укаже прилика. Гнездо најчешће праве од ситних гранчица. Станишта гнезда најчешће су дрвећа, грмови и шпиље. У гнезду се налази 2-5 јаја. Млади се излегу слепи, без перја и не могу да лете. Оба родитеља помажу у подизању младих.Након 14-16 дана инкубације млади се излегу, а три недеље касније способни су за летење. Пар недеља након излегања почиње митарење, тако да су спремни за зимски период.
Дроздови једу разнолику и лако доступну храну. Већином једу глисте, ларве, тврдокрише и друге инсекти. Неки дроздови једу велике количине воћа и разних семена. Ове птице распрострањују семе имеле на други начин. Семе им се залепи за перје, па дођу на неко дрво да га очисте. Семе пада на грану и након неког времена нарасте нова имела.
Читав ред птица назива се певачицама, али само једна врста, из породице дроздова, у свом називу носи појам „певач“. Добро слутите да је овонедељна звезда рубрике Птице на длану – дрозд певач. Већ име сведочи о његовим вокалним способностима! Изузетно разноврстан и гласан репертоар: у односу на масу дрозда која варира од 60 до 100 грама ова птица има једно од најзвонкијих оглашавања. Тело, од кљуна до репа дуго нешто више од двадесет сантиметара, одозго је покривено браон перјем, а по светлом стомаку расуте су троугласте пеге.
Након зимовања у северној Африци, на медитерану и Блиском Истоку дрозд певач у наша поднебља долази помало тајновито, путујући као и остали дроздови, углавном ноћу када је ваздух мирнији и свежији. Птице тако чувају енергију мирнијим летењем и не губе превише течности. Додатна предност је што нема дневних предатора. Тако, са јутром, осване и дрозд оглашавајући своје присуство у нашим шумама, већим парковима, баштама и живицама.
Женке дрозда певача, изузетно су веште градитељке. Изградња некада траје и до три недеље. Полулоптасто гнездо од гранчица, суве траве и маховине изнутра је уредно обложено блатом или балегом. Женка полаже 4 до 5 плавих, благо истачканих јаја. Када се излегу млади, родитељи их углавном хране инсектима, ларвама инсеката или пужевима голаћима. Када улове пужа са кућицом, користе камен као наковањ о који ударају пужа како би му разбили љуштуру. Одрасли као сваштоједи свом менију придодају воће и бобице.
Птицу је најлепше ухватити само погледом и скућити њену песму у уху. Док се не упутите у шуму, инсталирајте нашу апликацију Птице на длану и уживајте у песми дрозда певача!
File:Common blackbird (Turdus merula) chicks 2 days old.jpg - Wikimedia Commons
File:Common Blackbird (Turdus merula mauritanicus) female.jpg - Wikimedia Commons
File:Blackbird, Чёрный дрозд, Merle noir, Amsel, Kos (Turdus merula) female.jpg - Wikimedia Commons


Село Вранићи, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Михаила Кала Миловановића и Петра С. Брковића „Село Вранићи код Чачка”, објављене 2006. године.
1 Списак
# Аћимовић Сретен, погинуо у Балканском рату (1913).
# Аћимовић Јездимир, погинуо у Првом светском рату.
# Божовић Душан, погинуо у Првом светском рату.
# Брковић Илија, погинуо у Првом светском рату.
# Велисављевић Александар, погинуо у Првом светском рату.
# Гавриловић Раденко, погинуо у Првом светском рату.
# Гавриловић Милован, погинуо у Првом светском рату.
# Гавриловић Радич, погинуо у Првом светском рату.
# Зарић Драгић, погинуо на Кленку, у Балканском рату.
# Зарић Радован, погинуо истог дана са братом Драгићем.
# Јековић Драгојло, умро у заробљеништву у Првом светском рату.
# Јековић Радивоје, погинуо у Првом светском рату.
# Јовановић Грујица, погинуо у Балканском рату.
# Јовановић Јован, погинуо у Балканском рату.
# Лучић Владан, погинуо у Првом светском рату.
# Марковић Илија, погинуо на Дечевској коси у Балканском рату (1912).
# Марковић Миладин, погинуо у Балканском рату.
# Николић Љубомир, погинуо у Балканском рату.
# Николић Јовица, погинуо у Балканском рату.
# Николић Теодосије, погинуо у Првом светском рату.
# Николић Милан, погинуо у Првом светском рату.
# Николић Љубисав, погинуо у Првом светском рату.
# Обрадовић Милован, погинуо у Балканском рату.
# Обрадовић Станимир, погинуо у Балканском рату.
# Смиљанић Славко, погинуо у Првом светском рату.
# Смиљанић Жарко, погинуо у Првом светском рату.
# Танасковић Радомир, погинуо у Првом светском рату.
# Чкоњевић Симеун, погинуо у Првом светском рату.
# Танасковић Милисав, погинуо у Првом светском рату.
# Тодоровић Александар, погинуо у Првом светском рату.
# Тодоровић Танасије, учесник Балканских ратова, умро у болници у Чачку.
# Танасковић Тимотије, погинуо у Балканском рату.


Село Мршинци, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Надежде Половине „Хроника Слатине, Мршинаца, Кукића и Жаочана”, објављене 2004. године.
1 Списак
# Милоје Симовић
# Мићо Милуновић
# Милан Милуновић
# Драгомир Стевановић
# Милан Стевановић
# Милисав Шљивић
# Милосав Шљивић
# Максим Дамбуовић
# Божо Никитовић
# Љуба Ровинац
# Манојло Ровинац
# Витомир Страњанац
# Мићо Мачковић
# Милорад Весовић
# Драгутин Весовић
# Добросав Чантрак
# Алекса Кривокућа
# Андрија Поповић
# Милосав Поњавић
# Павле Лазаревић
# Радомир Каровић
# Тихомир Каровић
# Тривун Благојевић
# Миленко Лазаревић
# Нико Мајсторовић
# Светозар Маџаревић
# Александар Вујиновић
# Мића Дамбуовић
# Милинко Дамбуовић
# Милорад Лазаревић
# Божидар Поњавић
# Радомир Вучићевић
# Тихомир Лазаревић
# Марко Вучићевић
# Радосав Токовић
# Влајко Ровинац
# Милинко Ровинац
# Драгомир Антонијевић
# Михаило Петаковић
# Милован Јевтовић
# Милић Јевтовић
# Александар Биорац
# Влајко Р. Ровинац
# Богдан Ровинац
# Милинко М. Ровинац


Село Бањица, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Младена Стефановића „Хроника Јежевице, Бањице, Липнице и Рајца”, објављене 1998. године.
1 Списак
# Вујовић М.Сава# Вуколић Војин# Ђоковић Владисав# Ђоковић Јован# Нешковић В. Ранко# Стаменић Миленко# Рајић М. Дмитар# Симовић Р. Лукијан-Лука# Стаменић Јован# Боровић Раденко
# Видојевић Богић
# Вучковић М. Милојко
# Ђоковић П. Радисав
# Ђоковић В. Милутин
# Ђорђевић Л. Живојин
# Ђорђевић К. Радован
# Ђорђевић М. Настас
# Ђорђевић М. Јовица
# Ђорђевић Ђ. Миљко
# Ђорђевић П. Драгутин
# Иконић Ј. Божидар
# Марић Милован
# Нешковић Станоје
# Нешковић В. Радоје
# Нешковић Д. Миленко
# Симовић Д. Величко
# Симовић 3. Милоје
# Стојановић Д. Милан
# Парезановић Младомир
# Парезановић Бошко
# Парезановић Ђорђе
# Парезановић Т. Андрија
# Рајић А. Младомир
# Рајић В. Велимир
# Радовановић Велимир
# Радовановић Тикомир
# Симовић Д. Бошко
# Симовић Ј. Миливоје


Викишколарац: Птице Србије/Барска шљука

1 Увод
Барска Шљука (Gallinago gallinago) је добила назив од латинске речи gallina (кокошка) и суфикса (ago), што означава птицу која личи на кокошку. Припада птицама селицама.
2 Изглед
Има веома дуг и прав кљун, тамне боје, дужине између 5 и 7,7 cm. На перју доминирају браон и крем боја са сложеним шарама које јој служе као савршена камуфлажа. Има упечатљиве тамне и светле пруге на темену главе и преко очију. Ноге су јој кратке и обично сивкасто-зелене или жућкасте боје. Одрасле птице су дуге око 23-28 cm, са распоном крила од 39 до 45cm.
3 Станиште
Њена примарна станишта укључују мочваре, баре, плавне и влажне ливаде као и тресетишта и ритска подручија. У време сезоне гнежђења насељава велики део северне хемисфере, пре свега централни и северни део Европе и Азије. За време зиме мигрира у јужније делове Европе, Азије, али такође се може наћи и у Африци. У Србији се најчешће може наћи у Војводини, у ритовима и мочварама Горњег Подунавља.
4 Исхрана
Она се најчешће храни бескичмењацима попут инсеката, глиста, рачића, али и малим жабама. Од биљне хране најчешће се храни семенкама биљакама.
5 Размножавање
Женка прави плитко удубљење у земљи добро сакривено у трави. Најчешће полаже четири јајета маслинасто зелене или браонкасте боје са тамним мрљама. Инкубација траје око 17 до 20 дана, а на јајима леже оба родитеља. Већ неколико часова након излегања, младунци могу да прате родитеље и веома брзо се осамостаљују. У просеку барска шљука о потомству се стара до 30 дана.
6 Занимљивости
Карактеристично за барску шљуку је то што су јој очи са видокругом од 360 степени и има флексибилан кљун. У Србији спада у делом заштићену врсту, то јест њен лов је ограничен и контролисан у складу са законом. У народним предањима и веровањима сматра се мистериозном птицом која је повезана са водом и небом. Њено оглашавање тумачи се као ритуално смањивање воде или досипање воде из ока, што је директно повезано са кишом.


Moja borba - Svetislav Milić

,,Moja borba,, je knjiga koju je priredio i objavio unuk Svetislava Milića Oliver Jovanović 2002. godine a 2005. godine i njeno multimedijalno izdanje.
Svetislav Milić (rođen 1921. godine u selu Vražogrncu nadomak Zaječara) je pionir ekologije Istočne Srbije.
Ekološki aktivizam Svetislava Milića započeo je ranih pedesetih godina 20. veka, nakon devastacije životne sredine u njegovom rodnom selu. Do tada čista Borska reka počela je da nanosi toksični mulj iz borskih rudnika, čime je uništen veliki broj obradivih parcela i zagađeni izvori pijaće vode
Užasnut razmerama ekocida, Milić je započeo prikupljanje peticija i animiranje meštana za borbu protiv nesavesnog rada rudnika. Njegova borba trajala je gotovo četiri decenije, tokom kojih je slao brojne zahteve državnim organima, uključujući i kabinet Josipa Broza Tita. Tokom tog perioda suočavao se sa brojnim preprekama i čak pretnjama tadašnjih vlasti.
O njegovom životu i radu na zaštiti životne sredine snimljeno je više dokumentarnih filmova (RTS) od kojih je jedan pod nazivom ''Pusta osta zemlja prvoklasna'' reditelja Dušana Vojvodića dobio godišnju nagradu UN-a za Srbiju i Crnu Goru za novinarski rad 2004 godine, kao i specijalnu nagradu na ,,Mefestu,, međunardnom festivalu turističkog, ekološkog i sportskog filma
Zanimljivo je da je i njegov otac, Stojan Milić, bio učesnik ekoloških demonstracija u Boru 1935. godine, poznatih kao „Vlaška buna“, koje se smatraju jednom od prvih ekoloških protesta u Evropi
Odlukom objavljenom u Službenom listu grada Beograda br.13/2019, 23/2019 , jednoj ulici u opštini Čukarica, dodeljeno je ime Svetislava Milića, uz obrazloženje da je reč o pioniru ekologije Istočne Srbije
Svetislav Milić je bio i osnivač i dugogodišnji predsednik ekološke nevladine organizacije ,,Eko zaštita,,Jedan od najvećih ciljeva koji je postignut u tom periodu, dobrim delom upornošću samog Milića, bila je uspešna regulacija korita Borske reke.Regulacija korita je sprečila dalja izlivanja Borske reke i plavljenje naselja otrovnim muljem.Realizaciju ovog projekta sprovela je država nakon brojnih peticija i zahteva Svetislava Milića i njegovih saradnika.Njegovom smrću, pomenuta NVO je (iako nikad zvanično nije ukinuta) praktično prestala sa delovanjem.Preminuo je 2005. godine. Njegov sin je pesnik i prevodilac Zoran Milić a unuk pisac i slikar Oliver Jovanović.


Викишколарац: Птице Србије/Белоглави суп

1 Увод
Белоглави суп (или латински Gyps fulvus) је крупан лешинар који насељава Пиринејско и Балканско полуострво, делове северне Африке, Малу Азију, Кавказ и југозападне делове Азије. Он је птица станарица али младе птице доста далеко лутају.
2 Изглед
То је наша највећа птица са распоном крила од око 2,8 m и просечном тежином од 7,5 до 8,5 kg. Може да достигне тежину и до 11 kg. Основно перје је црвенкасто браон, а летна пера су мрка. Одрасли примерци имају белу паперјасту крагницу при основи врата, док је код младих она смеђа. Имају снажне ноге са тупим канџама које се не савијају. Достижу зрелост са 4 до 5 година.
3 Станиште
Насељава суптропски климатски појас, област Медитерана од Магреба до Хималаја. Северне границе су Кавказ и Крим, а јужне Сахара, Арабијиска пустиња и висораван Декан у Индији. Гнездилишта у Србији су клисуре река Увац, Милешевка и Трешњица. Настањује пространа отворене области са клисурама и слабом вегетацијом (степе, полупустиње, пашњаци) са терасама на високим и неприступачним литицама погодно за гнежђење. Потребна му је близина воде.
4 Исхрана
Пошто је лешинар храни се искључиво лешевима средњих и крупних сисара, најчешће копитара и папкара али и других (крава, коња, оваца, магараца, јелена, срна, лисица, паса, зечева и итд.). Ретко напада жив плен, само ако се ради о болесној и изнемоглој животињи. Углавном се храни изнутрицама и мишићима. Дуг и покретљив врат му омогућује дубоко продирање у лешину. Храну тражи у групама претражујући подручје пречника око 50 km око одморишта или гнезда. Понекад и пречника од 150 km.
5 Размножавање
Женка носи само једно јаје крајем јануара или почетком фебруара и на њему леже наизменично оба родитеља 54 до 56 дана. Процес раста младунца на гнезду траје од 110 до 130 дана. Гнежђење се обавља најчешће на кречњачким стенама и оно је групно, образују колоније, ретки су изоловани парови. Полно сазревање младунаца траје 4 до 7 година.
6 Занимљивости
Белоглави суп је дружељубив и гнезди се у лабавим колонијама. Ретко се гнезде усамљени парови, моногамни су и везе су доживотне.
Гнездо прави у пукотинама стена на полицама литица на надморској висини од 500 до 1200 m, врло ретко се гнезди на дрвећу у гнездима других грабљивица
Захваљујући Фонду за заштиту птица грабљивица спашен је од изумирања на територији Србије. На Увцу се налази и највећа гнездећа колонија у Србији.


Викишколарац: Птице Србије/Барска кокица

1 Увод
Барска кокица или журка (лат. ''Gallinula chloropus'') је врста птице из породице барских кока (лат. ''Rallidae''). Настањује мочваре са богатом приобалном вегетацијом, баре, рибњаке и слична водена станишта.
2 Изглед
Женка и мужјак барске кокице су веома слични по изгледу, док је мужјак мало већи. То је птица средње величине, која достиже дужину од 30–38 cm и распон крила од 50–62 cm. Одрасле јединке достижу тежину од 192–500 g. Перје је црне и тамносмеђе боје, са изузетком доње стране репа које је беле боје. Кљун барске кокице је троугластог облика и већим делом је црвен, али је врх жуте боје. Очи су тамно црвене боје. Ноге су жуте, а на стопалима између прстију нема пловне кожице, али упркос томе је веома добар пливач. Одрасле барске кокице на челу имају плочицу (лису) црвене боје.
3 Станиште
Барска кокица насељава водена станишта са стајаћом и споротекућом водом, као што су мочваре, баре, рибњаци, канали, језера богата вегетацијом и друго, мада се настањује и у другим областима, на пример у градским парковима. За ову врсту је значајније постојање подесне обалске вегетације него квалитет воде.
У подручјима где се зими вода замрзава је селица, иако неки примерци зимују у Србији. У Београду живи на локалитету Бара Рева, мочварном тлу између леве обале Дунава и насеља Крњача. У Србији спада у ловостајем заштићену дивљач тако да сме да се лови од почетка септембра до краја фебруара, када почиње сезона парења.
4 Исхрана
Барска кокица је сваштојед. Храни се разним врстама воденог биља, као и малим воденим организмима (рибама, рачићима и др.). Такође се храни и великим бројем инсеката (лептири, пчеле, осе, скакавци, мрави).
5 Размножавање
Барска кокица гради гнездо на тлу у густој вегетацији. Разможава се у пролеће, између средине марта и средине маја. Инкубација траје око три недеље. Оба родитеља леже на јајима и хране птиће. Птићи се излежу после 40–50 дана, а неколико недеља након излегања, постају самостални, док већ следеће сезоне постају полно зрели. Када су угрожени, птићи се пењу на леђа одраслих, који одлећу са младима на сигурно.
6 Занимљивости
Барска кокица се оглашава на различите начине: обично је тиха, али у случају опасности производи гласан, шиштав звук којим упозорава остале птице.
За разлику од већине других птица из породице ''Ralliedae'', барске кокице су веома добре у летењу, што највероватније објашњава њихову широку распрострањеност.


Викишколарац: Птице Србије/Бела плиска

1 Увод
Бела плиска је мала речна птица из породице плиски. Она је једна од најпрепознатљивијих и најраспрострањенијих птица у Европи и Азији. Често се може видети у близини вода, на пољима, али и у градским срединама где се одлично прилагођава присуству човека. Због своје покретљивости и занимљивом понашању представља занимљив предмет проучавања у разним наукама.
2 Изглед
Плиске се јасно разликују од осталих птица певачица. Ноге су им високе и витке, стопала имају дуге прсте са великим канџама.Тело им је витко и лако покретљиво. Позади имају дуг, узан реп. Задатак му је да при трчању одржава равнотежу помоћу сталног њихања. Кљун је танак и личи на иглу за шивење, а језик је напред рашчешљан, што је од велике користи при узимању ситне хране. Бела плиска дугачка је 20 центиметара, одозго је сива, а одоздо бела. Распон између крила је од 25 до 30 центиметара, а достижу тежину од око 20 грама.
3 Станиште
Плиска живи у целој Европи, Малој Азији, на Блиском истоку. Зими путује све до унутрашњности Африке, мада понеке нађу скровишта већ у јужној Европи. Селица је, али поједини примерци презиме тамо где се воде не залеђују. У нашим крајевима јавља се почетком марта, по повољном времену често још последњих дана фебруара, напушта нас тек у октобру, понекад још раније. Избегава високу шуму и не насељава пустиње. Задржава се свуда , питома је и често се настањује у близини великих грађевина.
4 Исхрана
Плиска на обалама тражи инсекте, њихове ларве и лутке. Из блата, са камења, ђубрета, кровова кућа и других места баца се као стрела на увребан плен и шчепа га са непогрешивом сигурношћу. Иде за орачем и скупља инсекте, код стада се редовно налази, а код оваца остаје данима. Једе инсекте, ситне пужеве, ситне рибе, паукове, црве, ситне рачиће и најбитније, мушице .
5 Размножавање
По доласку пролећа, сваки пар изабере парче земљишта, никада без борбе и свађе са својима, јер сваки неспарени мужјак покушава да преотме женку спареном. На леп и љубак начин обилази женку, наизменично шири крила и реп, крилима покреће више пута на нарочит начин, тресући их. После ове игре углавном долази парење. Гнездо се налази на различитим местима. Доњи део гнезда је направљен од различитих природних материјала. Код првог лежења у гнезду има од 6 до 8 јаја, а код другог од 4 до 6. Она су ишарана тамним тачкама и цртама на сивој или плавичасто белој основи.
6 Занимљивости
Бела плиска је национални симбол Летоније и често се може видети на поштанским маркама широм света. Постоје теорије да је ова птица била краљица у фолклору пре него што је ту титулу преузео Царић.


Викишколарац: Птице Србије/Црна жуна

1 Увод
Црна жуна једна је од највећих врста из породице детлића. Живи у већем делу Европе осим Велике Британије и Исланда. Понекад се може видети близу насеља.
2 Изглед
Црна жуна је скроз црне боје осим црвеног дела на глави. Младунци су слични родитељима, али са мање црвене боје на глави. Тежина је од 300-400 g. Кљун птице је дуг око 6 cm. Ноге су сиве, али и снажне. Два прста су окренута напред, а два назад.
3 Станиште
Црна жуна живи у западној и југозападној Србији, такође у источној Србији, тамо где има великих шума. Највише воли густе шуме. Често се налази на планинама , али се и насељава и у шумама. Црна жуна није птица селица, остаје на истом месту.
4 Исхрана
Црна жуна се храни инсектима и њиховим ларвама. Ако је отвор који је избушила кљуном мали онда користи лепљиви језик којим вади инсекте. Такође храни се и мравима и пужевима.
5 Размножавање
Црна жуна се размножава у пролеће, где гнезда ставља у рупе које избуши својим кљуном. Оба родитеља брину о младунцима. Женка снесе од 2-8 јаја. На јајима леже оба родитеља. Младунци се излегну из јаја за 13 дана.
6 Занимљивости
Црна жуна је заштићена врста, забрањено је убијање или хватање птице. Она је највећи детлић у Европи дугачка и до 50cm. Прави велике рупе са својим кљуном. Има јак крик који се чује у околини шуме. Не спомиње у народним песмама.


Викишколарац: Птице Србије/Црна рода

1 Увод
Црна рода је са белом родом једина врста роде која живи у Европи. Такође црне роде су у неким пределима Европе врло угрожена врста и законом заштићена.
2 Изглед
Глава, врат, леђа и крила покривена су црним перјем, зеленкасто-металног сјаја, а трбух је беле боје. Дуг и код корена дебео кљун, као и кожа око очију има црвену боју. Међу прстима на дугим црвеним ногама има, као и бела рода, пловне кожице.
3 Станиште
Гнездишта су им у јужној Русији, јужној Европи, источној Европи и централној Европи. Бораве у мочварама и низијским шумама. Такође оне су и птице селице и птице станарице. Птице које се селе се селе у пределе средње Африке и југоисточе Азије, а птице станарице стално бораве у jужној Африци.
4 Исхрана
Храни се рибама, жабама, воденим инсектима и малим сисарима. Лови храну из воде.
5 Размножавање
Када се једном упаре, мужјак и женка остају у пару за цео живот, а могу да живе и преко 50 година. Женка снесе (око) 5 јаја, а инкубација траје 28 до 30 дана у зависности од климе и временских прилика. Мужјак и женка наизменично леже на јајима.
6 Занимљивости
За разлику од белих рода, живе далеко од људских насеља и имају добро развијен начин комуникације.


Викишколарац: Птице Србије/Црвендаћ

1 Увод
Црвендаћ је мала птица певачица која живи у Европи, укључујући Србију. Позната је по лепом певању и јарко црвеним грудима.
2 Изглед
Дугачка је око 13cm. Има велике тамне очи, смеђкасто тело, бео или светао стомак и црвено-наранџаста прса и лице, због чега је и добила име. Мужјак и женка изгледају исто, што је реткост код птица. Млади црвендаћи су браон и пегави, без црвених груди.
3 Станиште
Црвендаћ живи у шумама, парковима и вртовима близу људи. У Србији се може наћи скоро свуда где има дрвећа и зеленила. За време зиме већина остаје на свом станишту, али се неке јединке могу померати на топлија места.
4 Исхрана
Црвендаћ се храни инсектима, црвима, пауцима, пужевима, бобицама и семенкама. Храну најчешће тражи на земљи. Често прати људе док копају, јер тада лакше проналази храну.
5 Размножавање
Гнездо прави близу тла, прави га од траве, лишћа и маховине. Женка полаже јаја и брине о птићима. Родитељи хране птиће инсектима. Гнезда су често добро сакривена да буду заштићена од непријатеља.
6 Занимљивости
Црвендаћ је врло територијална птица, брани свој простор од других птица. Често се не боји људи и може да приђе људима веома близу. У неким земљама је заштићена врста како би се очувала њена бројност. У многим културним предањима црвендаћ се кроз песму провлачи као птица која је добила своју црвену боју покушавајући да ублажи муке, што га чини симболом несебичности. Црвендаћ у природи просечно живи нешто дуже од годину дана због високе смртности у првој години живота, али ако преживи тај ризични период, могу живети и до 5 година. Изузетно, забележени су случајеви где су јединке доживеле и до 19 година.


Викишколарац: Птице Србије/Бргљез

1 Увод
Бргљези су мале и живахне птице које су познате по томе што се крећу низ стабло главом надоле. У неким изворима помињу се и као симбол Чачка. Припадају породици птица ситније грађе, а обухватају три различита рода: Sitta, Tichodroma и Salpornis.
Бргљези су станарице. Најчешће живе у паровима или у мањим групама. Насељавају листопадне и мешовите шуме, паркове и стеновита подручја Европе, Азије, Северне Америке и Северне Африке.
2 Изглед
Бргљези имају уочљиве црне очне пруге. Горња страна тела им је углавном сивкаста, а код неких тропских врста може бити плава или зелена. Доња страна је најчешће наранџасто-жута. Стомак им је често нешто израженије наранџаст, док су врат и грло светлији, најчешће беличасти.
Имају кратак реп и танак, али јак кљун којим дубе кору дрвећа у потрази за инсектима и њиховим личинкама. Бргљези су обично дугачки од 9,5 cm до 20 cm, а тешки од 10 g до 90 g. Мужјаци и женке се јако мало разликују, али је врат код мужјака бргљеза зидарца током сезоне парења црн.
3 Станиште
Бргљези живе најчешће у листопадним и мешовитим шумама, парковима и стеновитим деловима Европе, Азије, Северне Америке и Северне Африке. Обично се крећу у паровима или у мањим групама.
Као гнезда користе рупе у дрвећу и стенама, али и напуштене дупље које су ископали детлићи, као и природно настале шупљине. Бргљези нису птице селице, али се популације са севера понекад селе јужније. У Србији насељавају долине Мораве, Градски парк, Суву Мораву, Спомен-парк и Овчарско-кабларску клисуру.
4 Исхрана
Бргљези се хране инсектима, бубама и њиховим личинкама, пауцима, а у јесен и зиму и семенкама.
Током зиме понекад се удружују са јатима сеница, детлића и других птица које траже храну. Храну налазе тако што дубе кору дрвећа и трагају за инсектима и њиховим личинкама.
5 Размножавање
Бргљези се гнезде у рупама дрвећа и стена, а неке мање врсте копају рупе у трулом дрвету и користе их као гнезда. Бргљези лончари граде гнезда од блата, белогруди и белообразни трљају разне отровне инсекте око улаза у гнездо, а црвеногруди га премазују смолом као заштитом.
Женка полаже око 4 до 10 белих јаја са црвеним пегама. Јаја су тешка од 1 g до 2,5 g. Инкубација траје од 14 до 18 дана, а млади остају у гнезду од 20 до 25 дана. Током инкубације мужјак храни женку.
6 Занимљивости
Током теренских обилазака у Сомбору у јесен 2012. године забележен је велики број бргљеза у парковима, парк-шумама и дрворедима. Највише је уочено 28 јединки, док је у ранијим подацима број износио од 6 до 8 јединки.
Бргљези су заштићена врста. Познати су и по томе што се лако крећу низ стабло главом надоле.


Село Липница, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Младена Стефановића „Хроника Јежевице, Бањице, Липнице и Рајца”, објављене 1998. године.
1 Списак
# Властелица И. Војимир# Властелица (Мика) Јеротије# Властелица (Петра) Благоје# Делић Будимир# Павловић Ђ. Радисав# Савићевић Б. Савко# Вујовић М. Милован
# Делић Михаило
# Делић Петар
# Драмлић Алекса
# Бокић М. Илија
# Бокић М. Драгић
# Златић М. Живојин
# Караклајић Будимир
# Кнежевић Јеврем
# Кнежевић Радомир
# Миловић Б. Александар
# Миловић С. Милојко
# Миловић С. Стојадин
# Миловић М. Љубиша
# Миловић В. Милорад
# Миловић В. Михаило
# Миловић О. Обрад
# Миловић Витомир
# Пропадовић А. Тиосав
# Пропадовић М. Раденко
# Савићевић Милан
# Сокић Милоје
# Сокић Ч. Адам
# Стојковић Видосав
# Стојковић Војин
# Стојковић В. Драгољуб
# Стојковић Вилотије
# Ћендић Т. Миломир
# Ћендић С. Милија
# Ћендић С. Радомир
# Ћендић В. Томо
# Шушић Ј. Душан
# Шушић Ј. Милан


Викишколарац: Птице Србије/Царић

1 Увод
Царић je здепастa, немирнa птицa. Његово име потиче из грчког језика и значи „онај који живи у рупама“. Постоји 28 подврста ове птице. Припада породици малих птица певачица.
2 Изглед
Царић је једна од најмањих птица у Европи. Расте највише 9 до 10,5 цм висине. Тежак је око 10 грама. Крила му имају распон до 15 цм. Има веома кратак реп који често држи усправно, кратак врат, дуг и танак кљун браон боје. Перје му је браон боје са ситнм шарама, а са доње стране стомака боја перја је светлија. Ноге су му боје меса. Поред очију има светло сиве пруге. Млади царићи изгледају слично одраслим птицама али им шаре нису толико уочљиве док не добију одрасло перије.
3 Станиште
Животно станиште му је у Евроазији. Распрострањен је широм Европе и северне Азије од Ирана и Авганистана, све до Јапана. Можемо га срести на различитим стаништима у скоро свим висинским зонама у нашем крају. Најчешће је у брдско – планинским пределима, као што су копаоничке шуме, али насељава и низијске шуме у близини воде попут Горњег Подунавља. Често га можемо видети у врбацима поред Западне Мораве који су обрасли грмљем и ситном вегетацијом посебно зими. Можемо га видети по двориштима и парковима. За склониште користи стара гнезда у којима може бити и по 60 царића. Потребно им је 30 минута да уђу у гнездо, а 20 минута да изађу.
4 Исхрана
Храни се ситним инсектима и пауцима, као и ларвама инсеката које проналази под кором дрвећа, опалим лишћем или у земљи. У хладнијем периоду када нема довољно инсеката једе ситне семенке. У току дана може појести количину хране приближну својој тежини.
5 Размножавање
Гнезди се 2 пута годишње, у периду од априла до јуна. Гнездо прави мужијак. Оно је лоптастог облика, направљено од траве, лишћа и маховине. Када женка изабере гнездо где ће положити јаја додатно га обложи перјем. Женка лежи на јајима око две недеље и снесе 5 до 6 јаја. Најчешће се гнезди у брдским, тамним и влажним шумским подручијима. Птиће хране оба родитеља. Мужијак има више од једне женке, што је ретко код птица.
6 Занимљивости
Царић је живахан, увек у покрету и у потрази за храном. Када је узнемирен и узбуђен не престаје да пева. Глас му је у односу на величину прејак. Његова песма често подсећа на песму славуја. Строго је заштићена врста, а највише га угрожава губитак станишта, крчење и паљење ниске вегетације уз реке и потоке. Постоји легенда како је царић добио име. Птице су се такмичиле – ко буде летео највише биће цар птица. Орао је дуго летео али се уморио и застао. Тада се са његових леђа где се скривала, мала птица винула и одлетела високо изнад орла. То је био царић.


Село Ракова, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Жарка Крупежа „Ракова село крај Мораве”, објављене 2004. године.
1 Списак
# Алексић Милован
# Андрић Владимир
# Бојовић Обрад
# Бошковић Милија
# Бошковић Милутин
# Бошковић Радисав
# Бранковић Милутин
# Бранковић Миленко
# Весковић Миливоје
# Весковић Павле
# Весковић Живота
# Весковић Закарије
# Весковић Јован
# Весковић Стојан
# Вуковић Саватије
# Гвозденовић Милорад
# Глишовић Вилимон
# Дуњић Јездимир
# Ђоковић Драгољуб
# Ђурић Алексије
# Ђурић Драгољуб
# Ђурић Милутин
# Ђурић Петроније
# Ђурић Чедомир
# Јовановић Момчило
# Јовановић Милан
# Јонтуловић Богић
# Јонтуловић Веселин
# Јонтуловић Драгомир
# Крупеж Божидар
# Крупеж Живан
# Крупеж Љубисав
# Крупеж Миленко
# Крупеж Милић
# Крупеж Светислав
# Максимовић Владимир
# Максимовић Војин
# Максимовић Драгољуб
# Малетковић Миле
# Марковић Велибор
# Марковић Владислав
# Марковић Војислав
# Марковић Светислав
# Марковић Обрад
# Митровић Добросав
# Митровић Средоје
# Николић Драгољуб
# Николић Милош
# Николић Милорад
# Обрадовић Владислав
# Обрадовић Љубомир
# Обрадовић Светислав
# Обрадовић Чедомир
# Петровић Саватије
# Прокић Милисав
# Прокић Проко
# Ристановић Благомир
# Ристановић Драгослав
# Ристановић Јестратије
# Ристановић Миленко
# Ристановић Милисав
# Ристановић Чедомир
# Ристановић Радомир
# Ристановић Рајко
# Станковић Драгић
# Чарапић Будимир
# Чарапић Лука
# Чарапић Миливоје
# Чарапић Милун
# Чарапић Милић
# Чарапић Милан
# Чарапић Средоје
# Чарапић Тодор


Викишколарац: Птице Србије/Чапљица вољак

1 Увод
Чапљица вољак (лат. ''Ixobrychus minutus'') припада породици птица мочварица, али је нешто ситнија од мале беле чапље. Чапљице вољци се могу наћи у Азији, Африци и Европи, пре свега у мочварним пределима пуним густе вегетације, која расте уз воду. У Србији се најчешће срећу у Војводини.
Ову врсту чапљи је још 1766. први споменуо и описао чувени шведски зоолог и ботаничар Карл фон Лине (Carl von Linné 1707–1778).
2 Изглед
Чапљице вољци су веома мале врсте птица, дугачке су 26–36 центиметра и тешке отприлике 59–100 грама. Мужјаци се лако распознају по црном перју на леђима и по светложутим крилима. Женке обично имају смеђе пруге по леђима и тамнија крила. Такође, ове птице имају оштре, жуте кљунове које користе за лов. Врат чапљица вољака је обрастао дебљим, меким перјем.
3 Станиште
С обзиром на то да је чапљицама вољцима растиње уз воду природно окружење, заклоњене растињем се и размножавају.
4 Исхрана
Исхрана чапљице вољка и миграција због проналажења хране је условљена сменама годишњих доба. У топлом поднебљу се хране најчешће рибом, инсектима и одраслим ларвама, углавном дању, али понекад и ноћу, када је неопходно. Начин на који лове је такође занимљив. Када уоче плен, оне се прикраду закамуфлиране и бојом перја и мировањем, тако да личе на растиње. Често лове у паровима кријући се иза трске и других врста биљака у близини воде.
5 Размножавање
Женка снесе најчешће од два јајета до девет комада, којима треба од шеснаест до двадесет дана да се излегу.
6 Занимљивости
Популација ових птица, почевши од последње деценије ХХ века, се смањује, па је сада у Европи преостало још отприлике само неколико десетина хиљада парова. Чапљица вољак је, због таквих околности, године 2018. проглашена за угрожену врсту у целом свету, а научници чине све да поново успоставе њихову нормалну бројност.
Код нас ова птица има много назива, а ''букавчић'', ''воларић'', ''патуљка'' и ''чапљић'' су само неки од њих.
На следећем линку се може погледати снимак станишта и начина исхране чапљице вољка.


Викишколарац: Птице Србије/Буљина

1 Увод
Буљина или велика ушара је врста птице која припада породици правих сова и насељава простор Евроазије. Род буљина садржи десет подврсти које живе широм света. Поједини припадници представљају једну од највећих сова. Позната је по гласу са дубоким „хуу-у“
2 Изглед
Буљина је највећа европска сова. Висина женке може достићи величину до 75 центиметара, а распоном крила и до 190 центиметара. Просечна тежина је између 2-4 килограма. Мужјаци су мањи од женки. Имају истакнуте ушне чуперке и претежно су браон-црне или жућкасто-смеђе боје. Лице садржи црну,сиву и белу боју. Њихови горњи делови тела су тамнији од доњих делова. Очи су изразито наранџасте боје, ноге су прекривене перјем и имају изразито јаке канџе. У дивљини живе око 20 година док у заробљеништву и до 60 година.
3 Станиште
Буљина се изузетно прилагођава избору станишта, па је можемо наћи у широком распону предела: од морских обала, брдско-планинских клисура, литица и камењара, преко степа и полупустиња, до ивица шума и водопадних подручја. Кључни услови за њено присуство су близина отворених ловишта са обиљем плена и довољно заклона за гнезда, која најчешће прави у пукотинама стенама или на тлу. Већином времена живе саме осим периода парења. Бораве на једној територији док имају хране или док их друге сове не отерају. У Србији претежно настањује брдска подручја, односно зоне додира планине и низије. Најчешће бира клисуре река, стеновите литице, камењаре и друге стрме терене, где се гнезди и проводи дан. Ноћу излази у околни станишта. Може се приметити у котлинама, долинама река или на пољопривредним површинама. Ретко залази у насељена места у потрази за пленом. Буљине највише има у источној Србији, али је можемо наћи и у другим подручјима као што су Овчарско-кабларска клисура, подножје планине Ртња и једну мању популацију у области Делибатске пешчаре. По последњим проценама у Србији има око 400 парова.
4 Исхрана
Буљина је месојед. Претежно плен лови ноћу, пред зору или у сумрак. Из заседе осматра, а њен брз и тих лет омогућавају јој сигуран улов.Снажне канџе користи да лако савлада плен. Храни се претежно ситним сисарима, јежевима и птицама. Због своје снаге може да лови зечеве као и младунчад лисице или срне. У зависности од станишта може да се храни водоземцима, гмизавцима, инсектима и рибама. Најчешћи плен је тежине 50–500 грама. Исхрана и у Србији је слична. Најчешће за исхрану користи дивљег голуба, јежа, пацова и пољску вулахарицу.
5 Размножавање
Гнезди се једном годишње. Претежно од јануара до априла у зависности од поднебља. Обично се гнезди на земљи или на стенама, пећинама и полупећинама. Јаја полаже на голој земљи пошто не прави гнездо. Женка чува и седи на јајима док мужјак доноси храну. Лежиште се обично састоји од 2-4 јаја. Млади се излегу након 34-36 дана. Гнездо напуштају после 40 дана, а летети могу после 50-60 дана. Родитељи их уче како да опстану самостално у природи. Младунци самостални постају у доби од око 20-24 недеље.
6 Занимљивости
У зависности од места станишта мења јој се боја и величина. Тако да су светлије у североисточном подручју а тамније око Пацифика, а величина се смањује од севера ка југу и истока ка западу. Хук мужјака може да се чује и до двa километра. У Србији се традиционално одржава научно-популарна манифестација „Ноћ буљине“. Организатори ове манифестације су Институт за мултидисциплинарна истраживања, Центар за истраживање биодиверзитета и Сокобањско еколошко друштво. Циљ ове манифестације је дружење љубитеља сове, попис популације и размена знања. Манифестација је 2026. године одржана у Сокобањи 14. фебруара.


Викишколарац: Птице Србије/Бела рода

1 Увод
Бела рода је птица из породице рода, није угрожена већ је најнеугроженија врста. Име је добила по свом белом перју.
2 Изглед
Има дуг, снажан, црвени кљун, дугачак врат, танке и црвене ноге. Тело јој је прекривено белим перијем, осим перја на крилима које је црно. За разлику од осталих рода, неколико врста има црн горњи део репа. Млади су браонкастији од одраслих. Високе су око 1,10 m, а распон крила је око 2,24 m, и такође женка је мања од мужјака.
3 Станиште
У Србији највише живи у Војводини, односно у северном делу земље, где се налази убедљиво највећи број гнезда. Насељавају равничарске пределе, близу река, мочвара и пашњака, а гнезде се углавном на електричним стубовима и крововима кућа у селима, најчешће у централној и јужној Европи, Малој Азији, блиском истоку. Највише их има Банату, Бачкој, Срему, мада их има и у Посавини, Поморављу и околини Београда. Живи уз поплавне ливаде, влажне шуме и мочваре. Она је птица селица позната по дугим сеобама од преко 8.000 km до јужне Африке. У Србију се враћа у пролеће.
4 Исхрана
Бела рода је месождер који се храни разноврсном храном коју лако може ухватити: инсектима, кишним глистама, мишевима, гуштерима, змијама (чак и отровницама) и рибама. Лови на влажним ливадама и у плићацима, а често једе и мале птице и њихова јаја.
5 Размножавање
Беле роде се размножавају једном годишње, углавном враћајући се у иста гнезда, где женка снесе 3-6 јаја. На јајима наизменично леже оба родитеља око 28-34 дана. Младунци постају самостални након отприлике два месеца, а родитељи их заједно хране и чувају. Постају полно зреле у трећој години живота.
6 Занимљивости
Беле роде током живота, који просечно траје око 40 година, не мењају партнере осим ако мужјак или женка угину. Када добију младе, подједнако се брину о њима. Занимљиво је и то да се увек враћају у иста гнезда, која дограђују, па она некада могу бити тежа и од 500кг. За разлику од осталих птица које комуницирају певањем, беле роде комуницирају клепетањем кљуном које ствара карактеристичан звук. Роде су интересантне и као симбол благостања и рађања, па је доста митова и народних прича везано за њих, попут оног да “доносе децу”.


Викишколарац: Птице Србије/Белобрка чигра

1 Увод
Белобрка чигра је веома занимљива птица која насељава мочварна подручја, а препознатљива је по свом карактеристичном изгледу и начину живота. Име је добила по светлим беличастим “брковима”, односно о белим деловима главе који се лако уочавају.
2 Изглед
Дуга је од 28 до 35 центиметара, а распон крила јој може бити од 70 до 80 центиметара. Тело јој је претежно бело, док су њена леђа и горњи део крила сиви и на глави има црну капу која јој даје симпатичан изглед. Ова комбинација боја чини је лако препознатљивом на небу.
3 Станиште
Белобрка чигра се у Србији најчешће може видети у равничарским пределима, посебно у Војводини, где има много река, језера и бара. Највише јој одговарају пешчане или шљунковите обале великих река попут Дунава и Саве. На таквим местима лако проналази мир и сигурност за одмор и гнежђење. Ова птица воли отворене просторе близу воде, где има добар преглед околине и где лако долази до хране. Белобрка чигра је птица силица, у пролеће долази из топлијих крајева, а у јесен се сели у Африку, где проводи зиму.
4 Исхрана
Белобрка чигра се храни ситном рибом, воденим инсектима, ларвама, пуноглавцима и другим ситним животињама које може да ухвати близу површине воде. Док лети изнад воде, пажљиво посматра шта се дешава испод површине, тражећи свој следећи оброк. Када угледа плен, брзо се спусти и кљуном га зграби из воде. Због свог одличног вида и спретности, ова птица успешно налази храну чак и када је вода узбуркана.
5 Размножавање
Сезона размножавања почиње у пролеће, када се птице враћају са зимовања. Белобрке чигре праве гнезда на земљи близу воде, или на мирним воденим површинама, међу биљкама, где су младунци добро заштићени. Женка полаже неколико јаја, која су добро камуфлирана и тешко их је уочити. Оба родитеља брину о јајима и касније о младунцима. Младунци се излегу после неколико недеља и брзо почињу да се крећу, али још неко време зависе од родитеља док не науче да лете и сами проналазе храну.
6 Занимљивости
Белобрка чигра је заштићена врста у Србији, јер јој бројност опада због уништавања природних станишта и узнемиравања од стране људи. Због тога је важно чувати места где она живи и гнезди се. Занимљиво је да су њена јаја толико добро уклопљена са околином да их је готово немогуће приметити. Њен лак и брз лет оставља утисак као да плеше изнад површине воде. Позната је и по томе што веома гласно брани своје гнездо када се осети угроженом. Иако се не појављује често у народним причама, људи је препознају као симбол чистих вода и очуване природе.


Село Пријевор, списак бораца палих у ратовима (1912-1918)

Списак бораца палих у ратовима (1912-1918) из села преузет је из књиге Др Томислава Даниловића „Пријевор одвајкада у окружењу природних лепота”, објављене 2014. године.
1 Списак
# Алексић Алекса
# Бијелић Стеван
# Брковић Милош
# Богосављевић Војислав
# Вукосављевић Рајко
# Вучићевић Марко
# Вучићевић Мијаило
# Вучићевић Обрад
# Вучићевић Радован
# Вучићевић Филип
# Вучићевић Милорад
# Гавриловић Секула
# Глигоријевић Милан
# Гвозденовић Светозар
# Грујичић Бранислав
# Даниловић Јован
# Даниловић Светозар
# Даниловић Милорад
# Дробњак Миливоје
# Дробњак Јован
# Ђурђевић Богосав
# Ђурђевић Недељко
# Јовановић Божидар
# Јовановић Светислав
# Маркешевић Радомир
# Миловановић Љубомир
# Миловановић Радисав
# Никић Филип
# Никић Милун
# Марковић Јелесије
# Марковић Станимир
# Милекић Миленко
# Милекић Душан
# Ненадовић Новица
# Ненадовић Вујица
# Никић Марјан
# Павловић Вељко
# Папић Никола
# Папић Трифун
# Папић Милорад
# Пековић Антоније
# Пековић Славко
# Пековић Миленко
# Петровић Миленко
# Петровић Војислав
# Радивојевић Драгојло
# Радивојевић Стеван
# Ранковић Бранислав
# Јовановић Рајко
# Ковачевић Божидар
# Кујунџић Станимир
# Кујунџић Милисав
# Кујунџић Милутин
# Кујунџић Адам
# Ломовић Ђорђе
# Милинковић Радомир
# Матовић Драгутин
# Мијатовић Милисав
# Марковић Милосав
# Марковић Тодор
# Раковић Миленко
# Раковић Гојко
# Ранковић Илија
# Ранковић Крста
# Ранковић Нешко
# Тодоровић Илија
# Тодоровић Јаков
# Томић Вукосав
# Ћосић Велимир
# Филиповић Радован
# Шибалић Арсеније
# Шибалић Вићентије


Викишколарац: Птице Србије/Велика царска шљука

1 Увод
Велика царска шљука је највећа шљукарица на свету. Назив потиче од латинске речи gallina што значи кокошка. Ова птица је распрострањена у Европи, Азији и северозападној Африци.
2 Изглед
Шљука је птица средње величине, дугачка 60 cm. Распон крила је 89 cm до 106 cm, тежине од 410 g до 1036 g. Она је сивкасто-браон боје, са белим леђима, сиво-плавим ногама које су танке, дугачке и са завијеним кљуном. Кљун је у односу на остале делове тела несразмерно дугачак и раван. Мужјаци и женке изгледају слично, али женке су више. Перје је пегаво и чини је неприметном међу биљкама.
3 Станиште
Шљука преферира мочварна подручја, травнате ливаде, влажне шуме, песковите плаже и степске пределе широм Европе и Азије. Током зиме станиште су јој песковите плаже, естуари и мочваре. Мигрира на јужни део света у јесењим месецима.
4 Исхрана
Шљука је у јесењим месецима мигрира према јужним крајевима, тражећи топла подручја с довољно хране и погодним условима за преживљавање. Хране се малим организмима које проналазе у влажним подручјима. Главни извор хране су инсекти, бубе, скакавци, мрави, црви, ларве које се налазе у блату и води. Шљука користи свој кљун да би претраживала тло у води. У мањим количинама конзумира и храну биљног порекла као што су влакна и семена.
5 Размножавање
Шљука гради своја гнезда у травњацима и мочварним подручјама где штити своје младунце од предатора. Гнездо је изграђено од траве и лишћа. Женка полаже 3 до 4 јаја. На јајима лежи само женка и период инкубације траје од 17 до 20 дана. Оба родитеља брину о младунцима. Птићи за око 20 дана добијају перје и могу да лете.
6 Занимљивости
Шљука је добар летач и често изводи брзе, оштре маневре у лету, поготово када се осећа угрожено. Лети брзо цик-цак изнад воде а затим се издиже увис закривљеном путањом. Позната је по својим гласовима, пискању у периоду парења. Њена будућност је све неизвеснија због уништавања станишта, лова и криволова. Ако се не предузму мере за очување ове врсте може постати врста којој прети изумирање. Њен број приметно опада у Великој Британији и Ирској. Стављена је на листу најугроженије птице Велике Британије. У Србији је јако ретка и строго заштићена врста. Налази се у Црвеној књизи. У Србији живи у Царској бари и Војтиној млаки. Једина слична врста је мала царска шљука.


Викишколарац: Птице Србије

1 О пројекту
Пројекат Викијуниор књиге у настави шестог разреда се реализује у сарадњи ОШ „Јован Стерија Поповић” и Викимедије Србије. Пројекат подразумева писање текстова о врстама птица које живе у Србији и увођење енциклопедијског начина писања текстова који је близак деци и прилагођен њиховом узрасту. При раду, ученици су такође фотографије птица проналазили преко Викимедијине Оставе, чиме су се упознали са концептом ауторских права и фотографија које су дониране у едукативне сврхе.
2 Разноликост птичијег света
3 Списак врста птица
врсте 1, врсте 2, врсте 3, врсте 4, врсте 5
врсте 6