Гилгамеш (либрето) - III чин

„ Гилгамеш ”
I чин ◄, II чин ◄, III чин
13. слика – 14. слика – 15. слика – 16. слика – 17. слика – 18. слика – 19. слика – 20. слика
0.1 13. слика
:Апстрактни простор са три светлеће препреке
:''Индивидуе необичног облика и кореографија о спајању, прожимању и умножавању. Улази Гилгамеш, не примећујући ништа.''
Гилгамеш
Уплашио сам се смрти,
о, Богови, господари живота,
сачувајте ми живот.
О, Енкиду, пријатељу мој,
антилопа те млеком подојила,
за тобом плачу вали Еуфрата,
жале те жене
што гледаху како убисмо бика,
тужни су робови што сипаху вино,
и ја плачем тужбалицу за Енкидуа,
а он ћути и не слуша нас, о Енкиду!
Можеш ли мртав видети светлост сунца?
Страх ми утробу стеже,
Енкиду, ти си постао прах, земља,
страх ме је, страх,
лећићу и ја
и нећу устати никда и довека...
0.2 14. слика
:Капија Сунца
:''Сподобе догурају Гилгамеша до прве капије. Шкорпиони су чувари капије.''
Човек Шкорпион (''гласом као робот'')
Овај који је пред нама, од меса богова има тело...
Жена Шкорпион (''гласом као робот'')
... две трећине њега је бог, а једна трећина човек.
Човек и Жена Шкорпион
Потомче богова,
кажи нам циљ свог пута.
Гилгамеш
Иза капије коју чувате,
станује праотац мој Утнапиштим,
он је нашао вечни живот!
Морам да га питам за то!
Човек и Жена Шкорпион
Никада још човек није прошао
кроз тамни кланац
иза Сунчеве Капије до Мора Живота
никада још човек није прошао
кроз тамни кланац.
Гилгамеш
Ја ћу проћи,
ја хоћу да нађем живот! :(''виче'')
Ја хоћу, хоћу, морам!
Човек и Жена Шкорпион
Храбар си, Гилгамешу, храбар.
Иди и пронађи пут.
:(''понављају до промене сцене'')
:''Нестаје прва капија и Шкорпиони. Гилгамеш прилази другој препреци. То су Врата Богова и престо богиње Сидури Сабиту. Он покушава да прође невидљиву препреку.''
Сидури Сабиту
Ја сам Сидури Сабиту,
богиња што чува живота Стабло
у врту богова на обали мора...
Зашто си кренуо овим далеким путем?
Реке си препливао, пустиње прегазио,
неотворива Врата Сунца отворио.
Хоћу да знам, зашто си дошао,
потомче богова, који ти тражиш циљ?
Гилгамеш
Живот, вечни живот тражим! :(''са зебњом'')
Смрти се плашим и немам мира...
пријатељ мој, Енкиду, је постао земља...
Господарице, он неће никада устати...
тога се плашим, смрт ме свуда вреба...
покажи ми пут где Утнапиштим живи
за вечни живот хоћу да га питам.
Сидури моћна, покажи ми пут.
Сидури Сабиту
Богови, када су стварали људе,
они су смрт наменили човеку...
живот су богови засе задржали.
Зато једи и пиј, Гилгамешу,
и дан и ноћ буди весео.
Одећа нек' ти је светла, коса чиста,
окупај тело у свежој води.
Гледај децу како ти руку држе,
загрљајем својим обрадуј жену.
Само је у томе живот човека...
Гилгамеш
Хоћу све то и да траје вечно.
Сидури Сабиту
Живот који тражиш, нећеш наћи!
:''Крене брзо назад, Гилгамеш је заустави''
Гилгамеш
Упути ме, богињо!
Сидури Сабиту
Када су богови стварали људе,
смрт су одредили за њих...
Гилгамеш
Покажи ми пут, Сидури,
ако треба опет пустињом, ићи ћу!
Ако пут води преко мора, препливаћу га...
Сидури Сабиту
Дубоке су воде смрти...
Гилгамеш
Доста, Сабиту, доста...
покажи ми пут!
Сидури Сабиту
Погледај тамо...
Чамац и лађар Утнапиштима далеког.
Али пут је дуг...
пут је дуг... :''Сидури одлази. Гилгамеш креће ка лађи''
Хор сподоба (''иза сцене'')
Пут је дуг...
0.3 15. слика
:Утнапиштимова лађа и таласи
:''У лађи су Гилгамеш и лађар Ур-Шанаби. Путовање морем.''
0.4 16. слика
:Утнапиштимова капија
:''Утнапиштим и жена му за столом, око њих сподобе''
Хор сподоба (''сорпани'' и ''алти'')
Долази брод... долази брод.
Утнапиштим
Ја гледам и не знам ко долази...
странац на нашем броду?
Утнапиштимова жена
О, богови, долази странац!
:''Долазе Ур-Шанаби и Гилгамеш. Лађар пада пред ноге Утнапиштима.''
Ур-Шанаби
Опрости што га доведох,
натерао ме силом,
избора нисам имао, опрости!
Гилгамеш
Краљ сам Урука сјајног,
што сија над грдовима света,
Утнапиштима тражим, праоца људи.
Утнапиштим
Утнапиштим сам ја!
Гилгамеш
Лутао сам дуго да те нађем,
тебе о ком предања говоре...
сада сам ту.
Хоћу да нађем вечни живот.
Енкиду је постао блато земље...
прах је постао...
хоћу да у ништим духове смрти!
Утнапиштиме, покажи ми живот,
ти си га стекао.
Утнапиштим
Месо богова и људи је у твом телу.
Мати ти је родила као човека...
човеку није одређен вечни живот.
Гилгамеш
Кажи ми, Утнапиштиме,
како си доспео на сабор богова,
како си нашао вечни живот.
Утнапиштим
Ја ћу ти открити тајну богова...
На Еуфрату је постојао
стари град Шурупак
и ти га знаш.
Тад богови одлучише да га униште,
потоп да пусте, да га потопе...
Утнапиштимова жена
На реци, у кући од трске,
живели смо: муж, деца и ја.
Утнапиштим
Еа, бог мудрости,
није се сложио да нестане људи...
дао је да видим слике у сну...
схватио сам и саградио лађи:
сразмерна је била дужина ширини,
спустио сам је у слатководно море,
донео у лађу семе сваке врсте
и животиње мале и велике
кад владари таме пустише кишу...
Беснели су сви зли дуси.
Светлост се претворила у таму
и сами се богови уплашише потопа.
Утнапиштимова жена
Седмог дана попусти потоп...
била је тишина као после боја...
Утнапиштим
Пустих голуба,
он оде и брзо се врати...
Следећи дан пустих ластавицу...
и она, јадница, брзо се врати...
Трећег дана гаврана пустих,
он нађе хране и не врати се.
Тада сам све пустио напоље
и принео жртву боговима...
Еа, бог, рече тад:
Утнапиштим је био смртан човек,
сад нека буде са својом женом једнак нама...
Зашто би се теби богови смиловали
да вечни живот нађеш?
Гилгамеш
Створен сам да се борим.
Утнапиштим
Гилгамешу,
дуго си ходао и поднео многе муке,
хоћу да ти одам тајну о чудотворној трави.
Дубоко у мору расте,
цвет сличан је трну.
Кад једеш од њега
наћи ћеш младост вечиту.
Лађар ће те одвести
до места где је најдубље слатководно море...
:''Гилгамеш поздравља Утнапиштима и жену му. Утнапиштимова капија нестаје.''
0.5 17. слика
:Лађа и море
:''Гилгамеш и лађар су у броду. Гилгамеш скаче у море. Враћа се у лађу носећи цвет.''
Гилгамеш
Ја имам цвет што обећава живот
и младост у пуној снази.
Хеј, свете, ја имам цвет!
Носим га у Урук,
даћу јунацима да једу од њега.
Вратиће свима снагу и младост.
Вози, Ур-Шанаби, иди...
:''Гилгамеш излази из лађе, а лађар и лађа нестају. Он је на извору у пољу. Оставља цвет на стени крај извора и купа се. Бљеска. Змија (играчица) узима цвет и односи га са сцене. Гилгамеш је опази како одлази.''
Гилгамеш
За кога су се трудиле руке моје?
Ур-Шанаби, за кога истиче крв мога срца...
за црва који по земљи гамиже!
Енкиду, пријатељу мој, Енкиду!
О, Енкиду!
:''Светлост се гаси''
0.6 18. слика
:Престона дворана:''Гилгамеш се вратио кући. Седи на престолу. Дворјани, алхемичари, свештеници и свештенице у групама мирују.''
Девојка
Опет је међу нама наш Гилгамеш,
краљ земаља, краљ краљева,
наш Гилгамеш. ''Hšajathija vazarka''.
Хор
Живео Гилгамеш,
краљ земаља, краљ краљева.
Гилгамеш
Свештеници, чаробњаци, мудраци... :(''позвани падају пред његове ноге'')
Дозовите ми Енкидуов дух!
:''Улазе два свештеника''
I Свештеник
Мртвима није потребно светло...
Хор (''алти'' и ''баси'') (''шапатом'')
Мртвима није потребно светло...
I Свештеник
...прах земље им је храна...
Гилгамеш
Доста!
Говорите како да угледам Енкидуову сенку.
I свештеник
Ако хоћеш да стигнеш
до пребивалишта великог бога мртвих,
мораш доћи у прљавој одећи.
Гилгамеш
Даље!
I Свештеник
Не смеш се намазати скупоценим уљем.
Гилгамеш
Даље, даље, шта још?
II Свештеник
Не смеш у руци држати жезло.
Гилгамеш
Шта још?
I Свештеник
Не смеш пољубити жену коју волиш.
Гилгамеш
Доста, престаните,
све то и много тога још могу да учиним,
али ти није начин да одем
до мрачног Иркалиног стана.
Девојка
Лагано, али сигурно,
корачамо према пребивалишту
из ког не излазе, не излазе
више они који тамо оду...
Гилгамеш
Али ја желим жив да сазнам
судбину мртвих...
II Свештеник
Пут води кроз седам капија...
На првој капији
мораш скинути огртач и тако редом...
/ Ни тада нећеш видети мртвог...
| јер нико те тамо није звао.
| I Свештеник
| Ни тада нећеш видети мртвог...
\ јер нико те тамо није звао.
Гилгамеш
Одлазите, хоћу да останем сам!
0.7 19. слика
:''Сви напуштају дворану осим стражара. Гилгамеш приступа жртвенику и пружа руке у пламен.''
Гилгамеш
Еа, о мудри боже дубина...
Узми на жртву руку Гигламеша,
који је две трећине бог,
а једна трећина човек
и пошаљи ми овамо Енкидуову сен.
:''Светло затрепери... Стражари попадају на тле.''
Еа (''ван сцене, преко звучника'')
Гилгамешу, припреми се.
Жеља ће ти бити испуњена.
:''Настаје димна завеса и на њој пројекција силуете Енкидуа''
Гилгамеш
Говори, пријатељу мој... :(''Енкидуова сен шапуће неразговетно'')
Говори, пријатељу мој, пантеру степе,
кажи ми истину о земљи коју си видео.
Енкидуова сен (''гласним шапатом'')
Ја ти то не могу рећи, пријатељу,
ја ти то не могу рећи.
Гилгамеш
Говори, говори, говори!
Енкидуова сен
Ако бих ти открио истину
о земљи коју сам видео
ти би сео и заплакао.
Гилгамеш
Па, хоћу да седнем
и плачем довек...
говори.
Енкидуова сен
Погледај Енкидуа!
Твој пријатељ,
којег је товја рука даривала,
постао је блато, земља,
пун је прашине.
Потонуо је у прах,
прах је постао...
:''Нестане Енкидуова сен.''
0.8 20. слика
:Престона дворана је опет осветљена
:''Гилгамеш стоји непомичан.''
Гилгамеш
Прах!... Прах?...
Моји су сада одбројани дани,
и ја сам само ветар... :(''узбуђено'')
О, не!
Ја још сам жив!
Писару, брзо! :(''Утрчи писар и неколико достојанственика'')
Узми свету трску
у глину упиши што Гилгамеш збори!
:(''мирно, достојанствено'')
Све сам видео ја, господар Земље.
Свих људи патњу
и дело све сам разумео.
Моје оружје у борби није имало равног...
изнео сам пред људе
тајне и скривене ствари.
Утнапиштимову причу донео сам им ја.
Кроз бескрај и време носио сам тело
и богињи једној рекао: Не!
Сунце се рађа у грудима мојим,
дижем се опет и усправно стојим
кроз еоне земном трагу мом
никад се неће угасити сјај.
Нека знају они што родиће се тек:
борбом за све људе надживи човек свој век,
надживи... човек...
:(''шапуће'')
:''Гилгамеш умире. Долазе дворјани и робови са бакљама. Народ.''
Хор
А! А! А!
Девојка
А!
Краљ Гилгамеш,
човек бола и радости,
све је видео он, господар Земље,
све је упознао он, краљ краљева,
све је разумео он, Гилгамеш. ''Vazarka hšajathija dahjunam''!
/ А! A! A!
| Ришат
| А! А! А!
| Хор
\ А! А! А!
„ Гилгамеш ”
I чин ◄, II чин ◄, III чин


Кнез Иво од Семберије (либрето)

----
Опера у једном чину Исидора Бајића, српског композитора, према истоименој драми Бранислава Нушића. Опера је праизведена 19./6. јануара 1911. године у Београду у Народном позоришту.
1 Ликови
Кнез Иво, ''баритон''
Кулин-бег, ''тенор''
Мајка кнеза Иве, ''мецосопран''
Турски гласник, ''баритон''
Мујезин, ''тенор''
Свештеник, ''бас''
робиња Станка – Слуга кнеза Иве – Стари фрулаш – народ – робље – јањичари – Кулин-бегова пратња
2 Место и време
Радња се одиграва у селу Попово у Бијељинској нахији кнежевине Семберије на Ивандан (7. јул) 1806. године.
3 Либрето
Сцена: I – II – III – IV – V – VI – VII – VIII
3.1 Сцена I
''Романтични крајолик са расутим кућама. Са десне стране је улаз у цркву, а са леве су конаци кнеза Иве. У даљини се види гласник који журно долази. Народ и Иво су у цркви на служби. Из цркве се чује појање.''
Народ (''из цркве'')
Амин. Амин.
(''Гласник стигне до конака из којих изађе слуга'')
Гласник (''слуги'')
(''говори'')
Иди у цркву и зови ми кнеза Иву. Посланик Кулинов га тражи.
Слуга
[''говори'']
Разумем, господару!
(''оде у цркву'')
Народ (''из цркве'')
Амин.
Хвалите.
Амин.
Гласник
Нерадо слушам звуке те.
Народ (''из цркве'')
Амин.
Гласник
Страшни су звуци ти.
Мујезин (''иза сцене'')
/ Алах! Алах! И-ла-и-ле-лах!
| Гласник [''говори'']
\ Како је моћан овај глас!
Народ (''из цркве'')
/ Тебе појем...
| Мујезин (''иза сцене'')
| Алах!
| Гласник [''говори'']
\ Две се вере овде боре!
Мујезин (''иза сцене'')
/ Алах!
| Народ (''из цркве'')
\ ...Тебе благословим, Господи!
Гласник
/ Алах је силан!
| Народ (''из цркве'')
\ Амин!
Гласник
Алах је силан!
(''Иво излази из цркве'')
Иво (''гласнику'')
Звао си ме ти?
Гласник
Проклет нек' је свак'
ко у веру сумња Алаха!
Мујезин (''иза сцене'')
Алах! Алах! И-ла-и-ле-лах!
(''чују се звона која обележавају крај службе'')
Иво (''гласнику'')
Уђи у мој дом.
Гласник
Служби већ је крај,
хајдемо, Кнеже!
(''Уђу у Ивине конаке'')
Народ (''из цркве'')
Буди имја Господње
благословено от ниње и до вјека.
Амин.
3.2 Сцена II
(''Народ излази из цркве. Игра и пева.'')
Народ
Ај, сад је крај, сад је крај,
служби божијој крај.
Ај!
Ко воли свету веру знај,
срећан је тај,
том је живот увек рај.
(''Свештеник излази из цркве'')
Ево и свештеник стиже међ' нас.
Свети оче, благослови нас.
Свештеник
Благословени да сте сви.
Отслужисмо литургију свету.
Хај'те сложно сви.
Народ
Шта то?
Свештеник
Данас је Ивов дан.
Народ
Ивов дан?
Свештеник
Па у славу тога дана певајте!
Народ
Певајмо сложно сви у глас! Да!
(''Сви постепено седају на земљу.'')
Један сељак (''фрулашу'')
Хајде, стари, засвирај!
(''Фрулаш извади фрулу из појаса и засвира.'')
Народ
Певајмо сложно сви!
Еј, ко ти купи?
Еј, ко ти купи то фустанче,
еј, ко ти купи фустанче?
Купио ми криворечки
комшијата мој.
Ој, ој, комшијата мој, ој.
Еј, ко ти купи то јелече,
еј, ко ти купи јелече?
Купио ми криворечки
комшијата мој.
Ој, ој, комшијата мој, ој.
Еј, ко ти купи?
У коло хај, у коло хај,
у коло вито, хај!
Ој, Српкињо буд' орна,
као што си узорна,
кажи нек' се разгласи,
шта те тако краси?
Бело грло и лице,
чарне очи, милице,
ил' ружице усана,
или коса врана?
Кажи нам наш крине,
да нам жеља баш мине,
кажи нам сад одмах,
кажи нек' се зна.
Шта ти знам одговорит', брале,
кад ме срам твоје дичне хвале.
Хвалите онај цвет
што га има цео свет,
дична сам само ја
јер сам Српкиња.
Српкиња сам ја!
3.3 Сцена III
(''Иво и гласник излазе из конака. Народ поздравља Иву.'')
Народ
Слава ти Иво!
Иво
Хвала вам, браћо,
на поздраву том.
Народ
Срећни смо с тобом сви.
Иво
Душа ми је пуна миља због тог,
што веселе видим вас
Народ
Срећни смо с тобом сви.
Иво
О, камо лепе среће,
да и ја с вама могу бити радостан.
Народ
Срећни смо с тобом сви.
Иво
Ал' вест тужну носим вам ја.
Народ
Тужну вест? Какву тужну вест?
Иво
Е, па чујте сад.
Данас нам стиже глас
да је Кулин поробио
Подриње и Јадар.
Прегазио њиве,
ливаде, долине,
одвео је силно робље,
попалио све.
О, чујте ме браћо,
о, чујте ме сестре,
о, чујте ме ви!
То робље, ти бедници,
дал' знате ко су то?
Браћа све су то,
сестре наше све су то!
Да, браћа, сестре све.
Народ
Не говори тако, срце боли нас!
Иво
Е, па чујте шта све каже
гласоноша клети:
да Кулин води триста роба
овуд' поред нас.
И за који час, јадно робље то
стићи ће амо.
Кроз Семберију,
крај мојих конака,
проћи ће робље,
зар ја да гледам то?
Зар подноси, браћо,
светли образ ваш,
народ наш да прође,
као робље ту?
Не, не, не дајте робље то!
Народ
Кроз Семберију,
крај наших конака,
проћи ће робље,
да, јадно робље то!
Поштен образ светли
зар да подноси то?
Зар да гледамо браћу
као робље ту?
Не, не, не дамо робље ми!
Иво
Повео је Кулин
све младо и здраво,
продаће их крвник скупо
све у далек' свет.
Нашу ће продати крв,
браћу и сестре наше,
продаће их,
гурнути у беду народ наш.
Народ
Не, то не дамо ми,
спашћемо их ми!
Откупићемо робље то
и спашћемо њих!
Иво
Дивни народе мој,
робљу ћеш знати ти
да донесеш спас.
Народ
Спашћемо их ми,
откупићемо их ми,
та неће Кулин
продат' робље то?
Иво
А сад чујте
шта све тражи Кулин!
Гласник [''говори'']
Кулин иште три хиљаде рушпија за три стотине и три роба!
Народ
Шта, зар тол'ко
тражи нам Кулин?
Да дамо и последњу пару?
Не може се саставити откуп тај!
Гласник[''говори'']
Шта, не може?
Иво
Шта, зар о последњој
пари да размишљамо?
Ја иштем више нег'
последњу пару.
Оци су нам за род
и живот радо дали,
а ми о последњој
пари да размишљамо?
Не тако, браћо!
Ми их спасти морамо!
Народ
Чуј нас Иво, чуј наш глас,
големо је наше браће зло.
Јадни смо и ми, о, јадни.
Ако тражиш ти,
тад даћемо ти све.
Шта ћемо постићи
том жртвом ми?
Спасли смо јадно робље,
а заробили себе, знај.
Иво
Не, ја нећу да заборавим на вас,
већ хоћу да вас спасем срамоте и стида.
Хај'те, браћо, сетите се Бога,
Он вас никад заборавит' неће.
Дајте, дајте, милосрдно дајте,
да спасемо бедно робље ми.
Робље (''иза сцене'')
Вапај душе наше раздире сад.
Иво
Чујете ли вапај браће,
дајте шта ко може.
Робље (''иза сцене'')
/ Слободу сад,
| дајте нама ви.
| Народ
| Шта ко може,
| радо ће дати.
\ Бедни смо ми.
Робље (''иза сцене'')
Слободу сад,
дајте нама ви.
Иво
Чујете ли?
Скоро ће стићи ту.
Зар нема никог,
већи да прилог дâ.
То све је мало.
Спасти то не може њих.
Робље (''иза сцене'')
Вапај душе наше раздире сад.
/ Слободу сад, дајте нама ви.
| Иво
| Све је мало што сте дали ви,
| а Кулин тражи три хиљаде рушпија,
| то мој народ не може да дâ.
| Нећу вас, браћо, заборавити ја,
| али ако све вам узмем,
\ где да за вас откуп нађем.
Народ
Бедни смо ми.
Иво
Узмите натраг новац тај!
Народ
Нећемо ми!
Иво
Ал' то не може
бедном робљу да донесе спас.
Ево натраг новац тај,
јадни народе мој.
Видим да хоћеш, ал' узаман!
Народ
Спашћемо их ми,
откупићемо их ми,
та неће Кулин
продат' робље то?
Иво
Поворка робља стиже.
3.4 Сцена IV
(''Поворка робља пролази задњим делом сцене.'')
Робље
Вапај душе наше раздире сад.
Народ
Какав страшан јад.
Робље
Слободу сад, дајте нама ви.
Народ
/ То не дамо ми.
| О, не плачи тужно робље ти.
| О, не плачи, спашћемо те ми.
| Робље
\ Спас'те, браћо, спас'те нас ви.
Иво
/ О, не плачи јадно робље ти.
| Спашћемо те ми.
| Робље
\Слободу сад, дајте нама ви.
Вапај душе наше раздире сад.
Слободу сад, дајте нама ви.
Спас'те, браћо, спас'те нас ви.
3.5 Сцена V
(''Свечани улазак Кулин-бега. Кулин улази на коњу, а народ га поздравља.'')
Гласник [''говори'']
Поздравите Кулин-бега за добродошлицу!
Народ
Добро до'шо, славни беже,
турске земље славо!
Добро до'шо, славни беже,
добро до'шо у наш дивни крај,
турске земље славо!
Добро до'шо нам!
3.6 Сцена VI
(нема сцена)
(''Кулин сјаше, па позове једног српског сељака да му одведе коња. Иво ово не дозволи, већ покаже на турског гласника да он то уради. Кулин уз осмех пристане и достојанствено седне на место припремљено за њега. Народ се окупи око њега и диви се његовој одећи. За то време му донесу кафу и чибук. Кулин попије кафу, пљесне рукама и позове на игру:'')
Кулин [''говори'']
Игру дај! Чочек!
Гласник [''говори'']
Чочек!
3.7 Сцена VII
(''Чочечка игра'')
3.8 Сцена VIII
Иво
Доста је, беже!
Зар сад, кад кнежевину моју
сузама квасе браћа и сестре моје,
када ту к'о робље цвиле,
зар ту да гледамо
веселе игре пир?
Кулине, престани
и збори шта тражиш
да пустиш јадно робље.
Народ
Кулине,
збори шта тражиш
да пустиш јадно робље.
Гласник[''говори'']
Кулин иште три хиљаде рушпија
за три стотине и три роба!
Народ
Много иштеш,
таквога блага немамо ми.
Кулин
Двадесет изгубих људи,
јунака храбрих,
све дичних бораца мојих,
двадесет најбољих људи,
убише Срби,
па треба њихова крв
сад да се плати.
Дед' дај и ти, Иво,
што више можеш,
нек' види народ твој,
па притегни боље,
притисни јаче,
даће народ више.
Иво
Ти још сумњаш, веруј, беже,
последњу пару, даје народ мој.
(''Иво уђе у конаке.'')
Народ
Бедни ми смо, беже, чуј.
Бедни смо и јадни,
голотиња смо тешка.
Све што наше беше,
дадосмо ти све.
Јадни смо ти ми, знај,
несрећници клети.
Јадни смо, беже, јадни ми.
(''Из конака излази Иво носећи три кесе златника, водећи своју мајку.'')
Жене
Ево и старице мајке.
Мајка
Куд' носиш благо, сине мој?
Иво
Видећеш, мајко.
Ево све благо,
богатство све моје,
што бабо ми стек'о
са старицом мајком.
(''Баца кесе пред Кулина.'')
Ево ти прва,
ево ти друга,
ево ти последња, беже.
Све што сам имао, теби сам дао,
у кући ми не оста ни паре.
А, осим тога што даде ти народ,
о, јадни народ мој,
јел' ти доста, беже?
Кулин
Дал' знаш какво робље
са собом водим ја?
Робље је здраво и младо.
Ах, да видиш Станку,
робињу дивну,
сваки би харем,
за њу више дао.
(''гласнику'')
Иди, доведи, Станку,
дивну Станку.
Иво
Гле, и последњу пару дадох.
Народ
Ти знаш да ми смо бедни,
да ми смо несрећни,
ал'све ти свако од нас дао,
баш све ти дао, све.
Мајка
Пусти ме, сине,
и ја ћу нешто да додам.
Овде ми остало
осам низа рушпија златних,
беже, светиња ми беху,
драге ниске те.
Чувала сам, ту на груд'ма,
страхујућ' као мајка.
Дар сам хтела да невести дам,
невести Иве, сина мог.
Узми их, беже,
злато све и рушпије зар вреде,
народ мој кад ланци стежу,
мучи удес клет'.
Кулин
Не, не!
Мајка
Чувала сам, ту на груд'ма,
страхујућ' као мајка.
Дар сам хтела да невести дам,
невести Иве, сина мог.
(''Гласник доводи везану Станку.'')
Кулин
Погледај, Иво, Станку, дивну Станку!
Иво
Станко дивна, и тебе ћу избавити ја.
Беже, да л' видиш ову кућу
и све около ње?
Стотине су година,
како су Кнежевићи
ту савили гнездо.
Ту су се деди моји,
и прадеди рађали.
Изми их, беже,
конаке узми, твоји су!
Народ
Шта то чиниш, Иво?
Помисли на мајку!
Ти ћеш спасти робље,
уништићеш себе!
Кулине, имај срца,
и пусти робље!
Кулин
Хајд', пуштам све на слободу,
зар нисам вама добар ја?
Све робље ти откупи, Иво,
ал' Станка оста мени плен.
Народ
Зар нећеш д пустиш Станку?
Оружјем светлим
Станку спашћемо ми!
Иво
Не, браћо, не дам Станку ја!
(''Извади мач и кубуру из поајаса, пољуби их и пружа их Кулину.'')
Тај мач за јунака
светиња је славна,
и њега дајем за браћу нашу.
Прими сада ову моју тешку жртву,
пусти Станку дивну из окова сад ти.
Опет зар ћутиш,
зар ти је мало, мало све?
Кулин
Мало!
Иво
Узми и рухо везено златом!
Кулин
Мало!
Народ
Душман Кулин не да њих,
узмимо их силом.
Иво
Станите, чујте мој глас!
Даћу нешто још, последњу жртву.
(''Утрчи у конаке. Народ се, узнемирен, хвата оружја, а мајка их смирује.'')
Мајка
Станите, забога, чекајте Иву мог.
Признај, беже, дао ти је све.
Жртвовао све што има, све.
Ах, шта тражиш, нема више шта.
Кућу, рухо, оружје ти даде,
само живот не.
Чуј ме, беже, срце сломи своје,
смилуј се, услиши молбу моју!
Народ
Зашто да га молиш,
душман је то страшни,
нека умре силник,
нека умре он!
(''Крену да нападну Кулина, али их мајка заустави.'')
Мајка
Не! Забога, браћо!
Дал' још имаш своју стару мајку?
Знаш ли шта су сузе старе мајке?
Ах, и сузе материнске дајем,
плачем, молим, преклињем те,
беже, дај нам дивну Станку,
дај слободу њој!
(''Иво излази из конака носећи породичну икону и сребрно кандило. Када га мајка види, уплашено и гануто викне:'')
Шта то радиш, Иво!?
(''Иво целива икону и кандило и пружа их Кулину.'')
Иво
Узми, беже, сребрно кандило и икону златом оковану.
(''Мајка у крајњем очајању викне:'')
Мајка
Шта учини, Иво?!
(''и падне мртва. Народ се брзо окупи око ње и каже:'')
Народ
Она је мртва!
(''Иво клекне крај мајке и окрене се Кулину.'')
*I верзија завршетка
Иво[''говори'']
Беже, дајем ти и своје највеће благо, живот своје мајке, али желим и твој!
(''Извади нож и убије Кулина.'')
*II верзија завршетка
Иво [''говори'']
Беже, дајем ти и своје највеће благо, живот своје мајке.
Кулин (''скрене поглед'') [''говори'']
Води је! Станка је твоја!
4 Интервики линкови
*
5 Напомена
Напомена - стихови уоквирени на следећи начин:
/
|
\
представљају истовремено певане деонице


Kако да

Како да (енг. ''How to'') је кратка информација, опис како да се уради неки специфичан посао. Ова информација би требало да помогне нестручњацима и може да не садржи детаље који могу бити важни само експертима.
*Писање и слање писма
*Како написати пословно писмо
*Како написати биографију

Како да


Човек као предмет васпитања

1 Константин Димитријевич Ушински: Човек као предмет васпитања
Ово дело, које је Ушински штампао најпре (1864—1868 г) у виду засебних чланака претставља по обиму огроман и притом незавршени рад К. Д. Ушинског. Прихватајући се овот рада, Ушински је испуњавао свој заветни сан да покаже руском педагогу (наставнику и васпитачу) путеве свесног, стваралачког педагошког рада. Не гола правила и рецепте, којима су били испуњени немачки уџбеници педагогике, него схватање психофизичких и социјално-историских основа педагошког процеса — то је оно што је он намеравао да да у своме делу. Педагошка антропологија, према замисли К, Д. Ушинског, требало је да развије пред читаоцем научно — изграђену слику оног психичког света, у чију област васпитач треба да уђе као добар познавалац и искусан руководилац. (из напомене редакције уз руско издање 1946 г)
*Образовање карактера
*Фактори образовања карактера
*Тежња ка срећи: значај циља у животу
*Слабости воље и склоности које из њих проистичу
*Склоност ка лености
*Склоност ка привикавању
*Склоност ка подражавању
*Склоност ка разонодама
*Привидна тежња ка лености


Како написати пословно писмо

''Основни елементи'':
Заглавље/адресант
Датум
Адресат
Предмет
Уводни поздрав
Текст
Завршни поздрав
Име и презиме и потпис
Прилози
Пословно писмо основни је вид комуникације у савременом пословању, чија је сврха да читаоцу пружи одређену информацију. Иако пословно писмо по правилу служи за комуникацију између две различите компаније, када год желите да имате трајну забелешку о томе да сте неком послали неку информацију, одлучите се за писање пословног писма.
Ова врста документа има веома јасно и прецизно дефинисану структуру која не трпи одступања. Прво, и најважније, примаоцу пословног писма мора одмах бити јасно уочљиво ко му пише. Дакле, у врху странице, заглављу, пишу се основни подаци пошиљаоца – адресанта. Предузећа наравно имају своје меморандуме у којима се налазе ови подаци. Уколико је реч о индивидуалном пословном писму, у заглављу стоје основни подаци о пошиљаоцу – име, презиме, адреса, контакт телефон (правило о броју мобилног телефона примењује се и у овом случају), е-маил.
Следећу целину представљају подаци о примаоцу. Дакле, назив компаније, односно име, презиме и адреса примаоца. Уколико знате име и перезиме примаоца, правила лепог понашања везана за овај вид пословне кореспонденције налажу да се уз име и презиме наведу и подаци о функцији/звању особе којој се обраћате.
Испод адресних података примаоца наводи се место и време писања писма. Датум се пише арапским бројкама, без нуле испред једноцифрених бројева, са тачком иза. Након датума пише се пуно име месеца, па онда година са четири цифре и тачком. Након датума слања писма, наводи се предмет писма, односно кратак и јасан опис садржаја писма (нпр. Предмет: Понуда)
Примаоца писма ословљавајте у складу са правилом – ако је прималац познат, писмо започињете речима „Поштовани господине/госпођо Петровић”. Уколико не знате име и презиме адресанта, писмо почињете само фразом „Поштовани”. Први пасус Вашег пословног писма треба да садржи јасну и прецизну информацију о разлозима Вашег обраћања адресату. Остали део текста треба да се односи искључиво на предмет Вашег писма. Информације треба да су кратке, стил писања јасан и сажет. Посебну пажњу обратите на правопис. Последњи пасус, пре поздрава, служи да изнесете своја очекивања у вези са предметом Вашег писма. На крају, наравно, поздрав. Опет формалан – „С поштовањем” , „Срдачан поздрав” и сл. Веома је важно да не заборавите да се на крају писма потпишете, али и да обавезно откуцате своје име и презиме.
На крају, уколико уз Ваше пословно писмо шаљете и било какву пратећу документацију, то обавезно и наведите, на крају писма, под ставком „Прилози”, таксативно побројано.
Што се графичког изгледа странице тиче, у савременој пословној комуникацији постоји више прихваћених облика пословног писма – блок форма, зупчаста, комбинована, слободна... Но, без обзира за коју се форму одлучите, наведени елементи исти су за све. Што се типографских правила тиче, и овде важи препорука да користите стандардне фонтове, дакле, Тимес Неw Роман или Ариал, не веће од 12 тачака.


Како написати биографију

CV или биографија је документ који је данас обавезни део сваке пријаве за посао. Сврха CV-a, (''Curriculum Vitae'' на латинском, ''Resume'' на енглеском) односно биографије јесте да Вас и Ваше образовање, односно стручне квалификације представи потенцијалном послодавцу. Овај документ треба да буде, пре свега, концизан и лепо структурисан и да Вас, наравно, представи у најбољем могућем светлу.
На интернету постоји мноштво водича који ће Вас, до најситнијих детаља, упутити у тајне писања CV-а за сваку конкретну ситуацију. Јединствени образац писања CV-а не постоји, но, ипак, из свег тог мноштва може се извести неколико смерница које Вам могу помоћи да лакше направите потребни документ.
CV који пишете приликом конкурисања за посао не би требало да буде дужи од једне А4 стране. Документ се пише словима Arial или Times New Roman, с тим што је у пошти Србије као званичан тип слова у употреби Times New Roman. Величина слова би требало да буде између 10 и 12, али никако преко 12 јер превелика слова остављају лош утисак. Прописана величина слова за документе овог типа у Пошти Србије је 12.
Уз CV се шаље и пропратно писмо, чак и ако није експлицитно назначено да је пропратно писмо потребно. Ово писмо има за циљ да упозна читаоца са Вашом биографијом, да упути на њене важне делове, а може садржати и нешто што нисте могли ставити у биографију због недостатка простора. У писму јасно назначите за који посао се пријављујете.
За слање пријава поштом, пронађите адекватне коверте А4 или евентуално А5 формата. Потрудите се да целокупни изглед пошиљке одаје изглед уредне и образоване особе.
Сама биографија би, у складу са важећим општим правилима, требало да садржи следеће: личне податке, циљ биографије, образовање, награде и признања које поседујете, практично искуство, ваннаставне активности, стране језике, знање компјутера, хобије.
1 Лични подаци
Овде треба навести име и презиме, датум и место рођења, адресу становања, е-маил, телефон и националност. Уколико имате две адресе или два телефона, наведите оба. Број свог мобилног телефона изоставите, oсим уколико то послодавац изричито није захтевао у огласу, односно, уколико немате ниједан други контакт телефон. У рубрици лични подаци наведите и свој брачни статус, односно децу, уколико их имате. Помените и родитеље и њихова занимања.
Уколико Ваша биографија привуче нечију пажњу, та особа ће пажљивије погледати Ваше личне податке. Важно је само да су они ту. Нарочито се немојте трудити да улепшавате текст различитим типовима слова, цртежима, анимацијама и слично. Једино морате обратити пажњу да име и презиме буде написано већим словима, како би читалац имао јасну слику чија је то биографија. Наслов „Биографија” требало би да стоји у горњем делу стране, међутим, ако немате простора можете га и изоставити, јер, уколико је биографија добро написана, биће јасно о чему се ради, па се то не мора наглашавати.
2 Циљ писања биографије
Циљ треба да је концизно написан и да означи шта Ви желите од своје каријере, односно радног места, сходно врсти посла за који конкуришете. Може бити написан у једној или у неколико реченица. Писање циља може да буде прилично тешко, тако да саветујемо да мало више времена и пажње посветите управо овом делу CV-а.
3 Образовање
Уколико сте завршили факултет, наведите академско звање, и када и где сте дипломирали. Просек оцена наведите само ако је репрезентативан
4 Награде
Информације о наградама и признањима се уносе након информација о образовању. Можете их унети и у оквиру образовања али би то може да делује пренатрпано, али и непрегледно за особу која чита Вашу биографију. Такође можете навести стипендије, награде, конкурсе у иностранству на којима сте аплицирали током академског школовања. Овде не морате навести само назив, годину и место. Можете, у неколико речи, и описати оно што сматрате да је битно код ових награда, стипендија итд.
5 Практично искуство
У оквиру практичног искуства наведите сва досадашња радна ангажовања. Немојте умањивати оно што сте радили, и немојте се стидети тога. Наведите где сте радили, када и колико. Које су биле Ваше одговорности и шта сте тамо научили. Покажите будућем послодавцу да сте особа која жели да учи и развија своје потенцијале у свим ситуацијама. Свеукупно гледано, ове информације треба да Вас представе као особу која има иницијативу и креативност. Не заборавите да треба да убедите читаоце Ваше биографије да сте баш Ви она права особа коју траже.
6 Остале активности
Овде можете навести конференције и семинаре на којима сте учествовали, како у земљи, тако и у иностранству. Добро написан део са осталим активностима би требало да Вас представи као динамичну особу која преузима иницијативу и спремна је да се избори за добро своју позицију.
7 Страни језици
Наведите све језике којима се служите, са назнаком колико добро познајете тај језик. Обавезно наведите, уколико имате, неку међународно признату диплому за страни језик.
8 Знање компјутера
Напишите све што знате, укључујући познавање Интернета и едитовање текста. Није потребно да знате да програмирате у Ц ++ или у јави, осим ако не конкуришете за место програмера. Најбоље би било да наведете да ли се и колико служите основним Мицрософт апилкацијама из Оффице пакета – Wорд-ом, Еxцел-ом и Интернет-ом. То је минимум. Уколико не поседујете нека од ових знања одмах се посветите учењу, јер је ово минимум који тражи било која организација у иностранству, а све више и у нашој земљи.
9 Хобији
Наведите их уколико вам је остало простора. Хоби и остала интересовања делују лепо у свакој биографији јер Вас представљају као особу која, уз рад, зна да усклади и забаву у свом животу. Није потребно да поседујете 20.000 поштанских маркица да бисте то означили као хоби. Можете навести и читање одређене литературе или бављење спортом (поготово ако сте остварили неке значајније резултате у том погледу). Уколико сте (не)пушач, и то помените.
Настојте да сви Ваши подаци буду упаковани на једну страну А4 формата. Уколико се траже детаљи, или Ви сматрате да је то изузетно важно за посао који тражите, можете, изузетно, прећи и на другу страну. Ипак, препоручује се да CV не буде дужи од једне стране А4 формата.
У овом кратком упутству наведени су само неки стандардни делови које би биографија требало да садржи. Њен садржај, ипак, зависи од оног који је пише, јер, наравно, можете додати оно што мислите да је потребно и креирати биографију према свом нахођењу. Желимо вам пуно среће.


Биљем против уживања дрога

Узети по 1 супену кашику ситно исецканог листа и цвета помоћнице (Solanum nigrum), листа сапуњаче (Сапонариа оффициналис), невеновог цвета (Calendula officinalis), листа и цвета дивље даниноћи (Viola arvensis), листа и цвета очајнице (Marrubium vulgare), листа и цвета подубице (Teucrium chamaedrys), пеленовог листа (Artemisia absinthium), корена чичка (Arctium lappa), листа или ризома шумске јагоде (Fragaria vesca), листа бршљана (Hedera helix).
Све то изручити у 1.800 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено изван штедњака 90 минута. Процедити и пити у току дана. Чај пити три дана пре него што би употребили дрогу, као и три дана после тога. После употребе чаја паузирати шест дана и поновити исти поступак.

Народно лекарство


Писање и слање писма

1 Примери правилно попуњених образаца
1. Налог за уплату – Образац намењен за уплату одређеног новчаног износа на текући рачун физичког или правног лица
2. Полазни телеграм – Образац за пренос телеграфског саопштења
3. Потврда о пријему пошиљке – Образац који обавезно попуњава пошиљалац при предаји пошиљке са посебном услугом
4. Упутнички телеграм – Образац намењен преносу одређеног новчаног износа телеграфским путем
5. Потврда о уплати поштанске упутнице - Образац намењен преносу одређеног новчаног износа у роковима идентичним за пренос и уручење писмоносних пошиљака
6. Повратница – Извештај о уручењу поштанске пошиљке
7. Пријемни лист са спроводницом – Образац који пошиљалац обавезно попуњава приликом предаје пакетске пошиљке на пренос
8. ПостНет упутница - Образац намењен преносу одређеног новчаног износа електронским путем
9. Налог за уплату у корист текућег рачуна – Налог намењен за уплату одређеног новчаног износа на текући рачун физичког лица
10. Налог за исплату са текућег рачуна – Образац намењен за подизање готовине са текућег рачуна физичког лица
2 Адресирање писмоносних пошиљака
На свакој пошиљци мора бити означена читко и јасно адреса примаоца која садржи све податке за брзу и тачну отпрему и уручење пошиљке.
Адреса примаоца мора бити исписана, означена или налепљена (осим на вредносне пошиљке за које се употребљава посебна амбалажа за затварање) на десном делу адресне стране пошиљке и мора бити паралелна са њеном дужом страном.
Подаци у адреси пошиљке морају да буду назначени један испод другог и то на следећи начин:
1. Име и презиме или назив примаоца
2. Улица, кућни број улаза, спрат, број стана или поштански преградак са бројем, војна пошта са бројем, односно војна експедиција са бројем, село, насеље, засеок или ознака пост-рестант
3. Поштански број, назив одредишне поште и адресни код
4. одредишна земља за пошиљке у међународном саобраћају.
Поштански број, назив одредишне поште и адресни код морају бити исписани према званичним називу поште. Списак пошта са поштанским бројевима је истакнут у свим поштанским јединицама.
На пошиљци која гласи на примаоца који је подстанар, у адреси, поред имена и презимена примаоца, морају да буду назначени и име и презиме станодавца.
У унутрашњем саобраћају пошиљке се адресују ћирилицом или латиницом, а у међународном поштанском саобраћају само латиницом.
Пошиљка за иностранство може бити адресована и писмом земље одредишта, под условом да су латиницом исписани одредишна пошта и назив одредишне земље.
Адреса и остали подаци на исправама не могу се попуњавати графитном оловком.
На свим пошиљкама са посебним услугама, као и пост-експрес пошиљкама, обавезна је адреса пошиљаоца, осим на пошиљкама на којима је назначено "за конкурс", "лицитацију" и сл.. Адреса пошиљака упућених на "пост-рестант" треба да садржи, поред пуне адресе пошиљаоца, и име и презиме примаоца пошиљке.
Ако на пошиљци није означено место за адресу пошиљаоца, адреса се исписује или означава на полеђини омота, односно коверту пошиљке или на левом горњем делу адресне стране пошиљке.
Уколико се определите за неку од следећих писмоносних услуга, неоходно је да при адресирању пошиљака унесете и додатне податке.
Тисковина
На адресној страни тисковине, у горњем левом углу, пошиљалац је дужан да стави ознаку "Тисковина" или ознаку "Имприме".
Секограм
На адресној страни секограма, у десном горњем углу, пошиљалац је дужан да стави ознаку "Секограм".
М врећа
На сваки свежањ тисковина које су стављене у посебне врећу, означава се адреса примаоца.
Вредносна пошиљка
Вредност пошиљке мора бити означена бројкама и словима у важећој валути на подручју на коме је пошиљка примљена, на левом доњем делу адресне стране.
Откупна пошиљка
Пошиљалац је дужан да, поред своје пуне адресе, у левом доњем углу адресне стране, испише ознаку "Откупнина" и износ те откупнине бројкама и словима, односно изузетно, ако је откупни износ мањи од вредности пошиљке, пошиљалац је дужан да означи обе вредности.
Писмо са повратницом
При слању писмоносне пошиљке чије уручење прималац писмено потврђује, пошиљалац, уз писмо, обавезно предаје и посебан образац "Повратница", који се након уручења пошиљке враћа и уручује пошиљаоцу.
Аерограм
Аерограм, посебна авионска пошиљка која садржи искључиво писано саопштење на унутрашњој страни типизираног коверта, мора, на предњој страни, имати ознаку "Аерограмме", а може имати исту ознаку и на језику земље порекла.
3 Адресирање пакетских пошиљака
Сваки пакет мора да садржи потпуне адресе примаоца и пошиљаоца. Адреса примаоца исписује се у доњем десном делу, а адреса пошиљаоца у горњем левом делу адресне стране пакета, тј. стране са највећом површином.
Вредност пакета мора бити означена бројкама и словима у доњем левом делу адресне стране пакета и на пакетској Спроводници.
Адресирање пакетских пошиљака са посебним услугама
Сваки пакет мора да садржи потпуне адресе примаоца и пошиљаоца. Адреса примаоца исписује се у доњем десном делу, а адреса пошиљаоца у горњем левом делу адресне стране пакета, тј. стране са највећом површином.
Вредност пакета мора бити означена бројкама и словима у доњем левом делу адресне стране пакета и на пакетској Спроводници.
Уколико се определите за неку од следећих пакетских услуга, неоходно је да при адресирању пошиљака унесете и додатне податке.
Откупни пакет
Уколико шаљете откупни пакет испишите ознаку "Откупнина" и њен износ бројкама и словима. Уз откупни пакет, дужни сте да предате и попуњен уплатни документ, по коме ће Вам бити дозначен откупни износ.
Пакет са повратницом
При слању пакетске пошиљке чије уручење прималац писмено потврђује, пошиљалац, уз пакет, обавезно предаје и посебан образац "Повратница", који се након уручења пакета враћа и уручује пошиљаоцу.
Издвојени пакет
Издвојени пакет, односно пакет чији се пријем, пренос и уручење врши уз повећану пажњу, обавезно носи ознаку "Ломљиво", "Стакло" и др.
Пакет са личним уручењем примаоцу
Пакет са личним уручењем примаоцу обавезно носи ознаку "Лично".
4 Адресирање експрес пошиљака
Адресирање пошиљака врши се на јасно нумерисаном обрасцу – адресници. Попуњавање адреснице може извршити пошиљалац или курир Пост Експрес-а

Како да


Биљем против алкохолизма

0.1 Мамурлук због пијанства
*Јести салату од киселог купуса (Brassica oleracea) зачињену црвеним луком , зејтином и исецканим лишћем мирођије (Anethum graveolens).
*Пити расол од киселог купуса (Brassica oleracea) или сок од свежег купуса.
*Појести 50 грама бадема (Prunus amygdalus).
*Узети по 2 супене кашике ситно исецканог листа и цвета подубице (Teucrium chamaedrys) и листа и цвета кичице (Erythraea centaurium). Изручити у 600. грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака. Процедити и пити у току дана.
*Узети по 2 супене кашике ситно исецканог листа горке детелине (Menyanhes trifoliata) и пеленовог листа (Artemisia absinthium). Изручити у 600 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака. Процедити и пити у току дана.
*Узети по 2 супене кашике ситно исецканог корена чичка (Arctium lappa) и шимшировог листа (Buxus sempervirens). Изручити у 600 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака. Процедити и пити у току дана.
0.2 Буцање због пијанства
*Узети 2 супене кашике ситно исецканог листа (свежег) бунике (Hyoscyamus niger) и изручити у 600 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака. Процедити и пити по 200 грама свака четири сата, док траје пијанство.
*Прогутати кафену шољицу разблаженог винског сирћета.
*Попити пола литра расола од киселог купуса (Brassica oleracea).
0.3 Дрхтање и психоза алкохоличара
*Узети 1 супену кашику ситно исецканог листа пелена (Artemisia absinthium) и 2 супене кашике ситно исецканог листа и цвета хајдучице (Achillea millefolium). Изручити у 600 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака: Процедити и 1 сат пре доручка, ручка и вечере попити по 200 грама. Након паузе од 3 дана поступак поновити.
*Узети по 2 супене кашике ситно исецканог листа имеле (Viscum album) и листа и цвета кичице (Eruthrea centaurium). Изручити у 750 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака. Процедити и засладити медом. Један сат пре доручка, ручка и вечере попити по 250 грама овог чаја. Након паузе од 3 дана поступак поновити.
0.4 Против опијанња алкохолом
Да се не бисмо опили од ма ког алкохолног пића, треба претходно појести неколико горких бадема (Prunus amygdalus) и попити 50 грама маслиновог уља (Olivae oleum).
Пре узимања алкохолних пића добро се најести салате од киселог купуса (Brassica oleracea) зачињене ситно исецканим црним луком , першуновим лишћем и зејтином.
0.5 Одвикавање од алкохола
*Попити кафену шољицу ове текућине: Узети једну кафену кашичицу лимуновог сока , пола кафене кашичице ситно самлевеног нишадора и једну шољицу скуване црне кафе.
Сваког дана сипати у јело мале количине оног алкохола којег пијанац пије, како би према њему постао алергичан.
*Изручити 5 супених кашика ситно исецканог ризома, корена или цвета и листа копитњака (Asarum europaeum) у 600 грама оног алкохолног пића које пијанац пије. Затворити и држати је у топлој соби 20 дана. За то време промућкати више пута дневно. Процедити и дати пијанцу да попије 50 грама овог пића. Остатак чувати као резерву ако би се поново пропио. Два дана за ручак и вечеру треба му сипати у јело по пола ракијске чашице овог пића. Овако радити само 4 дана.
*Узети по 2 супене кашике ситно исецканог листа и цвета тимијана (Thymus vulgaris) и цвета и листа враниловке (Origanum vulgare). Изручити у 500 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака. Процедити и дати пијанцу још док је пијан да попије 200 грама овога чаја. После 2 сата дати му преосталих 300 грама.
*Узети по 2 супене кашике ситно исецканог листа и цвета подубице (Teucrium chamaedrys) и листа и цвета траве иве (Teucrium montanum). Изручити у 400 грама прокључале вруће воде. Оставити поклопљено два сата изван штедњака. Процедити и дати пијанцу још док је пијан да попије 200 грама овога чаја а након 2 сата преосталих 200 грама.

Народно лекарство


Увод у лингвистику

Најчешће прихваћено, лингвистика је наука о људским језицима а лингвист је особа која се том науком бави. Проучавање лингвистике се може раслојити путем три осе:
* Синхронијска и дијахронијска -- Синхронија се бави искључиво једновременим приказом језика; дијахронија се бави историјом језика и група језика и какве су се структуралне промене догодиле.
* Теоријска и примењена -- Теоријска лингвистика се бави стварањем теоријских модела за опис појединачних језика, као и теоријама о језичким универзалијама. Примењена лингвистика се бави обрадом конкретног језичког материјала.
* Контекстуална и независна -- Контекстуална лингвистика је концентрисана на то како се језик понаша у свету: његова друштвена функција, али такође и како је прихваћен, створен и перцепиран.
Према овим осама, научници који се једноставно зову лингвистима без додатних одредница, у основи се баве независном теоријском синхронијском лингвистиком, за коју се данас сматра да је срж лингвистике. То се обично назива "теоријском лингвистиком".
Постоји широк спектар области у лингвистици, а по многим питањима не постоји заједнички став.
1 Поља теоријске лингвистике
Теоријска лингвистика је подељена на одређени број посебних области које су мање или више независне. Најпознатије области су:
* фонетика, наука о различитим гласовима које користе људски језици;
* фонологија, наука о разликовним јединицама између основних гласова;
* моpфологија, наука о унутрашњој структури речи;
* синтакса, наука о томе како се речи комбинују у обликовању граматичких реченица;
* семантика, наука о значењу речи (лексичка семантика), и о томе како се оне комбинују у обликовању значења реченица;
* стилистика, наука о стилу у језицима;
* прагматика, наука о коришћењу изражајних средстава (књижевно, фигуративно или друкчије) у комуникативном чину;
Не постоји универзално одређење ових области, али би се већина лингвиста сложила да међу овим областима постоје преклапања. У сваком случају, свака од ових области има своје основне концепте.
2 Дијахронијска лингвистика
Док се срж теоријске лингвистике налази у изучавању одређеног тренутка у развоју језика (обично садашњег), дијахронијска лингвистика проучава језике кроз време. Историјска лингвистика ужива и богату историју (лингвистика је проистекла из историјске лингвистике) и јаку теоријску залеђину у проучавању промена језика.
Почев од Фердинанда де Сосира, синхронијска лингвистика постаје све доминантнија у лингвистичким истраживањима. Осим када су у питању руске лингвистичке школе (са ретким изузецима по остатку света, као што је Александар Белић), може се слободно тврдити да је целокупна савремена лингвистика -- синхронијска. Данашња проучавања историје језика, осим изузетака, обично се обављају методама установљеним у 19. веку. Са Жаном Пијажеом и Ноамом Чомским су се, чак, главна научна супротстављања у савременој лингвистици пренела на разлику између две наследнице структуралне лингвистике: на когнитивну лингвистику и трансформационо-генеративну граматику.
Експлицитно и историјска перспектива укључује историјско-компаративна лингвистика и етимологија.
3 Примењена лингвистика
Колико је теоријска лингвистика усмерена према трагању за језичким универзалијама и њиховом опису, примењена лингвистика преузима резултате тих трагања и "примењује" их у осталим областима. Обично, "примењена лингвистика" се однси на коришћење лингвистичких истраживања у учењу језика, али и у другим областима. Синтеза говора и препознавање говора, на пример, користе лингвистичка знања за пружање гласовног интерфејса рачунарима.
4 Контекстуална лингвистика
Преко контекстуалне лингвистике лингвистика ступа у контакт са другим наукама. Колико теоријска лингвистика има свој засебан пут, интердисципларне области лингвистике проучавају како се језик односи према остатку света и утолико проучавања зависе од њега.
Социолингвистика, антрополошка лингвистика, и лингвистичка антропологија су науке у које проучавају однос између друштва у целости и језика.
У критичкој анализи дискурса однос са лингвистиком налазе реторика и филозофија.
У психолингвистици и неуролингвистици спој са лингвистиком налазе медицинске науке.
Остале интердисциплинарне области лингвистике укључују језичка аквизиција, еволуциона лингвистика, стратификациона лингвистика, и когнитивна лингвистика.
5 Појединачни говорници, језичке заједнице и језичке универзалије
Лингвисти се, такође, разликују у приступу проучавања говорника. Неки анализирају конкретни језик говорника или језички развој у детаље. Неки проучавају језик у целости језичке заједнице, као што је језик свих оних који говоре призренско-тимочким дијалектом. Други покушавају пронаћи језичке универзалије и примене их, на неком апстрактном нивоу, на све говорнике људског језика свуда. Најпознатији заговорник овог последњег пројекта је Ноам Чомски, а занима велики број људи који се баве психолингвистиком и когнитивну лингвистиком. Идеја Ноама Чомског о језичким универзалијама говори о томе да оне леже у универзалијама људског мишљења.
6 Опис и кодификација
Највећи део онога што је урађено под именом лингвистике сирово је дескриптивно. Лингвисти траже природу језика без упуштања у вредносне судове или траже графике будућих језичких праваца. Али, постоје и многи професионалци и аматери који кодификују језичка правила, стварајући тиме делимични стаднард који би сви требало да прате.
Колико прескриптивисти (они који кодификују) желе избећи оно што називају "неправилном употребом", дескриптивисти (они који описују) траже корене такве употребе. Дескриптивисти би то једноставно описали као идиосинкретичку употребу или би можда пронашли правилности које прескриптивисти не воле можда зато што им је то превише ново или из дијалекта који они не одобравају у стандардној употреби.
7 Говор и писање
Многи савремени лингвисти сматрају да је говорни језик фундаменталнији, а тиме и много битнији за проучавање него писање. Разлози за такво становиште укључују:
*Говор је универзално људски, док су постојале и постоје многе културе које нису имале писану комуникацију;
*Људи уче да говоре и користе орални језик лакше и раније него писање;
*Одређени број когнитивиста сматра да мозак има посебан "језички модул", посебно језичко знање, на основу чега се сматра да ће више доћи од проучавања говора него од проучавања писања.
Наравно, лингвисти се слажу да проучавање писаног језика може бити корисно и вредно. За лингвисте који користе методе корпусне лингвистике и рачунске лингвистике, писани језик је много погоднији за обраду великих количина лингвистичких података. Велике корпусе говорног језика је тешко створити и још теже наћи.
Такође, проучавање система писања улази у простор лингвистике.
8 Области лингвистике
фонетика, фонологија, синтакса, семантика, прагматика, етимологија, лексикологија, лексикографија, теоријска лингвистика, историјско-компаративна лингвистика и дескриптивна лингвистика, језичка типологија, рачунска лингвистика, корпусна лингвистика, семиотика.
9 Интердисциплинарне лингвистичке области
примењена лингвистика, историјска лингвистика, ортографија, системи писања, компаративна лингвистика, криптоанализа, децифермент, социолингвистика, критичка анализа дискурса, психолингвистика, језичка аквизиција, еволуциона лингвистика, антрополошка лингвистика, стратификациона лингвистика, текстуална лингвистика, когнитивна лингвистика, неуролингвистика, а у рачунској лингвистици постоје разумевање природног језика, препознавање говора, препознавање говорника (разазнавање), синтеза говора, и, уопштеније, обрада говора
10 Важни лингвисти и и лингвистички правци
10.1 Рани лингвисти
*Јакоб Грим (''Jakob Grimm''), који је открио принципе замене места сугласника у изговору, познат као Гримов закон 1822. године;
*Карл Вернер (''Karl Verner''), који је открио Вернеров закон;
*Август Шлајхер (''August Schleicher''), који је створио "''Stammbaumtheorie''"; и
*Јохан Шмит (''Johannes Schmidt'') који је развио "''Wellentheorie''" ("теорија таласа") 1872. године.
10.2 Лингвисти раног структурализма
*Фердинанд де Сосир (''Ferdinand de Saussure'')) је основао савремену структуралну лингвистику.
*Роман Јакобсон је главни представник Прашког лингвистичког кружока, који је био носилац развоја структуралне лингвистике између два светска рата.
*Леонард Блумфилд (''Leonard Bloomfield'') је амерички лингвист познат по свом проучавању индијанских језика.
*Зелиг Харис (''Zellig Harris'') је био доминанти амерички лингвист током шездесетих година двадесетог века.
10.3 Лингвисти савременог структурализма
*Ноам Чомски (''Noam Chomsky'') је основао трансформационо-геренаривни правац у лингвистици.
10.4 Остали значајни лингвисти и лингвистичке школе
*Majkl Hаlidej (''Michael Halliday'') је основао систематичку функционалну граматику, а његов је приступ широко прихвашен у Уједињеном Краљевству, Канади, Аустралији, Кини и Јапану;
*Дел Хајмс (''Dell Hymes''), који је развио прагматички приступ назван "Етнографија говора";
*Џорџ Лакоф (''George Lakoff'') је био пионир когнитивне лингвистике;
*Лен Талми (''Len Talmy'') је био пионир когнитивне лингвистике;
*Роналд Лангакер (''Ronald Langacker'') је био пионир когнитивне лингвистике;
*Чарлс Филмор (''Charles Fillmore'') се везује за конструкциону граматику;
*Адел Голдберг (''Adele Goldberg'') се везује за конструкциону граматику;
*Талми Гивон (''Talmy Givon'') је развио своју варијанту функционалне граматике;
*Роберт Ван Валин Млађи (''Robert Van Valin, Jr.'') је развио своју варијанту функционалне граматике.
11 Представљање говора
*Интернационална фонетска азбука (''International Phonetic Alphabet; IPA''), је систем коришћен за писање и репродуковање гласова људског говора.
*''SAMPA'', је транскрипција Интернационалне фонетске азбуке засноване на тексту писаном само кодним распоредом ''ASCII''. Погледајте и
12 Шта је а шта није лингвистика
"Лингвистика" и "лингвист" не морају се увек примењивати у горњим значењима. У неким контекстима, најбоље дефиниције могу бити "оно што се студира на уобичајеном универзитетском одсеку за лингвистику" и "онај ко је професор на таквом одсеку". Лингвитика се у том смислу не односи на учење страних језика (осим у случајима када се изучавају формални модели језика). Она не укључује анализу поезије. Само понекад укључује проучавање појава као што је метафора. Кодификација језика се обично не сматра лингвистиком пошто "лингвисти" обично проучавају оно што људи раде, а не оно што људи треба да раде. Неко ко се дуготрајно бави тиме не може бити сматрам "лингвистом".
13 Погледајте
*списак лингвиста
*историја лингвистике
*основна лингвистичка поглавља, страница која је направљена за организацију информација о лингвистици на Википедији
*списак лингвистичких поглавља
*филологија, наука о древним текстовима и језицима
*структурализам
14 Екстерни линкови
*****

Викикњиге:Полица са књигама за лингвистику


Бели Слез

0.1 Чајеви
0.1.1 Чајеви за лакше искашљавање и ублажавање надражаја
*1. По 10 g корена белог слеза, морача и листа подбела се помеша. Једна супена кашика те мешавине попари се са 200 g кључале воде, поклопи и после 2 сата топло пије по једна капшка сваких 10—15 минута. Засладити сирупом од вишања или малина.
*2. По 50 g корена и листа белог слеза, листа боквице и подбела, и морача се помеша. Справља се и пије као чај под 1.
*3. По 50 g корена и цвета белог слеза, листа подбела и питоме нане и цвета камилице се помеша. Справља се и пије као чај под 1. Овај чај је мирисан, па се препоручује осетљивијим особама.
*4. По 50 g корена, листа и цвета белог слеза се помеша. Овај чај се не кува, него се држи у води 2—3 сата на обичној температури и после пије. Oвај лек се заслађује сирупом од вишања, рибизла или малина да би био пријатнији, јер је слез слузав, бљутав и отужан, па га многе особе не подносе.
0.1.2 Чај за лечење упале мокраћних путева
*5. По 50 g корена белог слеза, брезовог и крушковог листа, листа медвеђег грожђа, жалфије и раставића се помеша. Четири кашике ове смеше се попари са пола литра кључале воде и после 2—3 сата одлије и пије 4—5 пута дневно по 1 чаша.
*6. По 50 g корена бели белог слеза, ланеног семена, брезовог и боровничиног листа и листа од медвеђег грожђа се помеша и употребљава као чај под 5.
0.1.3 Против пролива
*7. По 50 g корена, листа и цвета белог слеза, листа подбела, црног слеза, купине и питоме нане се помеша. Пет кашика чаја се попари 1 литром кључале воде, поклопи и после 3 сата оцеди и пије незаслаћен умвсто воде.
*8. Деци се даје иста смеша, али се дода још 50 g камилице.
0.1.4 Слуз од белог слеза
*9. Корен белог слеза се не сме кувати. Једна кашика ситно здробљеног корена белог слеза прелије се са 200 g хладне воде и држи 2—3 сата на обичној температури чешће мешајући. Одлије се и том слузи се гргља и на крају попије.
0.1.5 За лечење упале гркљана
*10. Педесет грама корена белог слеза, 30 g слатког корена, 10 g корена љубичице и 40 g листа подбела се помеша. Три кашике чаја се попари са пола литра кључале воде и после 3 сата одлије, гргља и пије у току дана.
*11. Деци се даје исти чај, али му се дода још и 50 g камилице.
0.1.6 Сируп од белог слеза
*12. Педесет грама корена белог слеза држи се 12 сати у 300 g хладне воде на обичној температури. Одлије се и помеша са 1 kg меда или сирупа од малине, вишње или рибизле. Мора се чувати на хладном месту, јер се брзо квари. Пије се на 2 сата по 1 кашика.
0.1.7 Пастиле за жвакање
Потрошња белог слеза расте паралелно са развојем индустрије и великих градова. Све веће количине белог слеза троше фабрике бомбона, пастила, гуме за жвакање и других средстава за уживање.
Y нас је производња и потрошња пастила с белим слезом врло мала, а то је штета.

Народно лекарство


Мобилни телефон

1 Савети
1.1 Пуњачи
Пуњачи су врло важни за правилно коришћење мобилног телефона. Можемо их сврстати у три групе, а то су: ауто-пуњачи - који служе за допуну батерије у колима или другом превозном средству, кућни пуњачи - који се увек добијају уз апарат, и тзв. стони пуњачи - којим се могу пунити и батерије у апарату и додатна батерија.
Aуто-пуњачи раде само на 12 В и могу се користити искључиво у путничким аутомобилима, а они који су декларисани на распон од 12 до 24 В могу се користити и у камионима и аутобусима. Квалитетнији ауто-пуњачи имају двобојне лампице, тако да једна боја светли приликом пуњења, а друга се пали када је процес пуњења завршен.
Кућне пуњаче делимо на брзе и стандардне. Приликом формирања батерије најбоље ефекте пружају стандардни пуњачи, јер ће приликом пуњења довести до најбољег искоришћења њеног капацитета. Приликом куповине врло је важно водити рачуна да се купи оригиналан пуњач или адекватна замена, јер пуњач који даје мањи напон од предвиђеног за ту врсту апарата, неће моћи потпуно да напуни батерију, што ће довести до њеног уништења, док од већег напона долази до квара на контроли пуњења у самом апарату.
Такође постоји и више врста стоних пуњача. Постоји деск пуњач који служи само за пуњење батерија, затим стони пуњач који може да пуни батерију у апарату и додатно још једну батерију, што се у пракси показало као изузетно корисно за власнике којима је апарат неопходан у сваком тренутку, тако да на располагању имају дупли капацитет коришђења апарата. Оно што је корисно код већине оваквих пуњача је и могуђност пражњења батерије, што је веома значајно власницима NiМH батерија код којих је пожељно потпуно пражњење пре допуне.
1.2 Мобилни пуњач
Пред нама је уређај који струју црпи из 4 AAA батерије које су доступне на свим киосцима.
Уређај, на први поглед, подсеђа на мало већу даљинску команду за аутомобилске аларме. Испод заштитне капице налази се прикључак који се користи за повезивање једног од четири адаптера за телефоне. Уз пуњач се стандардно испоручују конектори за Ериксонове, Нокијине и Моторолине мобилне телефоне, а приликом куповине бира се четврти који може бити за Самсунгове или друге апарате.
Веза између телефона и пуњача прилично је чврста па се телефон може користити чим се повеже на пуњач.
За пуњење потпуно празног телефона потребно је мало више од сат времена, а један сет од четири AAA батерије моћи ће да послужи за једно пуњење телефона уз известан “кусур”. Овде наравно треба имати у виду да је мобилни пуњач превасходно намењен омогућавању коришђења телефона у ванредним ситуацијама.
Приликом куповине овог уређаја проверите да ли је модел телефона који поседујете подржан, премда овај пуњач подржава готово све моделе Нокије (изузев модела 8310 који, када се прикључи на овај пуњач дâ поруку Not Charging), Ериксона, Сименса, Мотороле и Самсунга.
1.3 Батерије
Једна од најважнијих ствари, ако не и најважнија, приликом прве употребе новог телефона јесте - формирање батерије.
Правилно формирање батерије подразумева да прва три пуњења трају минимум 12 сати (уз препоручљиво угашен апарат), да се између два пуњења батерија празни до краја, искључиво употребом апарата. У овој фази пуњења батерија се не сме допуњавати. Пуњење треба да се врши искључиво фабричким кућним пуњачем. Што се тиче наредне фазе коришћења батерије, тј. телефона, ствари су битно другачије. Никлкадмијумску (Ni-Cd) батерију после формирања сваки пут треба празнити до краја, никлметалхидридну (Ni-MH) барем два пута месечно, а остале можете допуњавати по жељи.
Век трајања батерије је између 300 и 1000 пуњења, зависно од квалитета уложака и самог начина пуњења и коришћења батерије.
Данас се, углавном, користе четири врсте батерија:
1. Ni-Cd - никлкадмијумске, ретке на нашем тржишту;
2. Ni-MH - никлметалхидрид, најзаступљеније код нас;
3. Li-ion - литијум-јонске, новија генерација батерије (долази уз новије моделе телефона);
4. Li-polimer - литијумполимер, нови тип батерија са најдужим трајањем.
Приликом дужег неупотребљавања телефона батерију обавезно скинути са апарата. Као што су телефони осетљиви на падове, директну изложеност сунцу, а поготову на било коју течност, и батерије су осетљиве на све то.
1.4 Слушалице
Има много разлога, али пре свега издвајају се безбедност коришђења мобилног телефона при вожњи аутомобила, мотора, бицикла... Или, практичност коришђења у току рада у канцеларији (разни послови)... Укратко, слушалице су једна од најкориснијих ствари међу додатном опремом.
Код “ваикики” модела (личе на слушалице за вокмен) важно је поменути постојање тастера за конекцију, који се обично налази на средини жице, а који оним моделима који немају могуђност аутоматског активирања увелико олакшава тај сегмент употребе.
Car kit hands free (сетови за аутомобиле) спадају у посебно важну додатну опрему и представљају улагање у сопствени комфор, задовољство, али пре свега у сигурност употребе мобилног телефона у аутомобилу, посебно на дугим путовањима, када је (де)концентрација возача важна једнако као и исправност аутомобила (аутобуса, камиона...). Код употребе ових сетова веома је битно поменути и опцију која постоји у неким новијим моделима, подешавања статуса коришћења слушалица на аутоматско активирање “на треће звоно”. Ово, наравно, важи за ситуацију када је сет прикључен у апарат.
Код слушалица, и иначе, важи правило да је само оригинални производ прави избор. Најбоље је када су сви пратећи уређаји од истог произвођача као и мобилни телефон, јер само у том случају постоји потпуна компатибилност са мобилним апаратом, пре свега у погледу чујности, или пријема гласа у микрофон. Зато је слушалице потребно пробати приликом куповине, у продавници, јер тако одмах могу да се открију поменути проблеми. Овде посебно треба усмерити пажњу на могућу микрофонију у аутомобилу код употребе лоших (копија) Car kit hands free сетова, чиме не само да се не постиже оно због чега су купљени, него се стварају и нови проблеми за возача. Оригинали, поред осталог, омогућавају и аутоматско стишавање “музике” при (аутоматској) конекцији везе.
1.5 Говорна пошта
Говорна пошта је аутоматска телефонска секретарица стално доступна кориснику. ГСМ мрежа кориснику омогућава да позиве преусмери на уређај за снимање порука, где онај ко зове може да остави своју говорну поруку.
Поруке се могу остављати аутоматски или директно. Оператори у Србији својим корисницима, за сада, дају могућност аутоматског остављања порука, и то у варијантама за које се корисник определи: када је ван домета, када му је мобилни телефон заузет, када не одговара на позиве или му је телефон искључен.
Црногорски оператор ПроМонте даје опцију и директног остављања порука на одређени број телефона. Када се тај број позове, систем захтева да се унесе број претплатника коме се оставља порука. Број се уноси без нуле у префиксу за мобилну телефонију, а после звучног сигнала, кориснику се оставља порука. На крају, треба притиснути звездицу (*) или прекинути везу.
Директно остављање поруке посебно је корисно за претплатнике који су у ромингу, јер се претплатнику коме се порука на овај начин оставља, не наплађује долазни позив.
1.5.1 Како се активира?
Да би корисник уживао у предностима ове услуге, претходно мора да активира услугу на самом телефону, у главном менију (call forward или диверт, зависи од апарата) и да позиве преусмери на број говорне поште у централи. Претплатник има могућност да изабере да ли ће, у ситуацијама када преусмерава позиве на говорну пошту, снимити своју поздравну поруку или ће се оном ко му оставља поруку јављати глас са говорног аутомата.
1.5.2 Како се преслушава?
Поруке се преслушавају позивом броја говорне поште и уношењем властите лозинке. Лозинка претплатнику гарантује дискрецију и може да је мења. Притиском на одређене тастере, претплатник добија информације о броју порука и времену када су остављене. Може да их сними, избрише, привремено заустави емитовање текуће поруке, премота текућу поруку унапред, врати је за 10 секунди уназад, прескочи и преслуша следећу или врати емитовање текуће поруке на почетак. Поруке се могу преслушати и са фиксног телефона.
1.5.3 Колико кошта?
Претплата на ову услугу најчешђе је бесплатна, а преслушавање порука (зависно од оператера) наплаћује се према цени минута разговора мобилног оператора и тарифног пакета који претплатник користи. Aко се поруке преслушавају са фиксног телефона, тарифирање зависи од цена фиксног оператора.

Телекомуникације


Кинематографија у Румунији

Student: Ivana Smolenski
Predmet: Uvod u rumunistiku
* Prvi film brace Lumier prikazan je u Bukureštu 27. maja 1896. godine.
* 1897. u Rumuniji počinju da se snimaju kratki dokumentarci.
* Prvi dugometražni film snimljen je 1912. godine. Bio je to film „Independenta Romînie“.
* Film „Ţigăncuşa de la iatac“ postiže veliki uspeh. U njemu se pojavljuje pozorišna glumica Elvire Popesko.
* Posle Drugog svetskog rata država preuzima filmsku industriju i postaje vlasnik kompanija za produkciju i distribuciju.
* „Rasuna valea“ reditelja Pavela Calinescua, bio je prvi dugometražni film nakon rata. Snimljen je 1949. godine.
* Osnivač rumunske škole crtanih filmova je Ion Popesku-Gopo, koji je 1957. dobio Zlatnu palmu u Kanu, za film „Scurta istorie“.
* Izgradnja studija Buftea, 1959, doprinosi razvoju rumunske kinematografije.
* Liviu Ciulei dobija Zlatni globus na Karlovy Vary Festivalu za film „Valurile Dunării“ (1961), a za film „Padurea spanzuraţilor“ 1964 dobija nagradu za najbolju režiju u Kanu.
* Najznačajniji producenti danas: Lucian Pintilie, Mircea Danelinc, Dan Pita (osvaja nagradu na festivalu u Veneciji za film „Hotel de Lux“), Nea Caranfil i dr.
* 1938. broj posetioca bioskopskih sala iznosio je 41 milion godišnje, a 1970. 198 miliona. 1996. taj broj se smanjio na samo 12,5.


Шпанска пита

1 Намирнице
* 3 јаја
* 6 кафених шољица брашна
* 1 прашак за пециво
* 3 кафене шољице уља
* 3 кафене шољице млека
* 200 гр сецкане шунке
* 200 гр сира
* 3 кисела краставчића (изрендана)
* 1/2 кашичице соли
* 2 кашике киселе павлаке
1.1 Припрема
Све састојке (осим павлаке) помешати и пећи око 15 мин. на 200° у подмазаном и брашном посутом плеху. Извадити из рерне, премазати павлаком и вратити да се испече до краја.

Слана јела


Црна рупа - свемирска аждаја

“Не нагињите се кроз прозор - да не бисте упали у црну рупу!” - могло би да гласи шаљиво упозорење у близини загонетног небеског тела, за које смо до недавно мислили да је само производ маште теоријских физичара. Тек пошто је у центру наше галаксије откривена црна рупа поверовали смо у њено постојање.
А сад да покушамо да објаснимо шта је црна рупа и зашто се не
треба “нагињати” ка њој.
Свако из искуства зна да ће јабука испуштена из руке пасти на тло. Пад јабуке, као и других тела, изазван је дејством привлачне силе која влада између јабуке и Земље, тј. силом гравитације. Мада је она најслабија од три силе које владају у Природи, у случају масивних тела као што су звезде, галаксије и Свемир има најважнију улогу. Од гравитације зависи судбина сваког већег небеског тела, па и самог Свемира, који се једнога дана може скупити у тачку или продужити да се шири у недоглед.
Ако бисмо сада узели да јабука, уместо на Земљу, пада ка једној звезди огромне густине, рецимо - ка неутронској звезди, нашли бисмо да се, као под дејством неке супер моћне “крцкалице за орахе”, под утицајем гравитационих сила “дробе” молекули из којих је јабука сачињена. Они се дробе у атоме, а ови се даље ситне до атомских језгара и електрона.
Затим долази до “лома” језгара и стапања протона и електрона у “неутронску кашу”, због чега овакву звезду називамо неутронском звездом. И ето нас већ на путу ка црној рупи.
Замислимо сада да је маса звезде коју посматрамо више пута већа од масе Сунца. И да у њој у једном тренутку угасне “нуклеарна пећ”, тј. да престане процес сажимања водоникових језгара у тежа језгра при чему се ослобађа велика енергија.
Тада ће гравитациона сила да надвлада притисак који влада у средишту звезде и тако ће доћи до “колапса звезде”. Као у случају јабуке, сваки њен део, као нека мала јабука полетеће ка центру звезде. Настаће сажимање материје невиђених размера које це далеко превазићи лом материје при настанку неутронске звезде. Ни елементарне честице неће одолети дејству снажних гравитационих сила, које це целокупну материју звезде сабити у једну тачку!
Та тачка је нови небески објект - “црна рупа”.
Црна рупа је “увир” материје и енергије, космичко тело које гута све што јој приђе довољно близо, до њеног “хоризонта догађаја”. Све што буде привучено преко хоризонта догађаја незадрживо ће нестати у црној рупи за сва времена! Тако се она понаша као несита “свемирска аздаја”. У стању је да прогута све око себе.
Поред поменуте “аздаје” у центру наше галаксије, постоје и друге црне рупе. Једна од њих, која се налази у средишту галаксије НГЦ 3115, располаже фантастичном масом која је две милијарде пута већа од масе Сунца!
Црна рупа као да хоће да нас збуни својим својствима. Једна од последњих новости је да је она можда “пролаз” којим се може “проци” из нашег у неки други свемир! А то нам већ зауставља дах и присиљава нас да са највећом пажњом пратимо све што се о црној рупи сазнаје и пише, па макар нам и само читање о њој, без “нагинања кроз прозор”, дизало косу на глави.
1 Напомене
*Изворни текст је добијен од стране проф. Владимира Ајдачића уз одобрење да се објави под условима Лиценце за слободну документацију ГНУ-а.

Текстови проф. Владимира Ајдачића
Наука за децу


Књижевност

Термин књижевност, настао од речи књига, представља превод стране речи литература и њен је најближи синоним. Термин литература потиче из латинског језика од речи littera – слово, настао превођењем грчке речи са истим значењем γραμματικη (τεχνη) од γραμμα – слово.
Термин књижевност употребљен у ужем значењу означава уметничку књижевност (белетристика, лепа књижевност). Употребљен у ширем значењу, термин књижевност односи се и на дела настала у процесу проучавања књижевности, односно обухвата и текстове који припадају књижевној критици, књижевној историји и теорији књижевности, које заједно са методологијом проучавања књижевности конституишу науку о књижевности.
Термин књижевност употребљава се да означи језичку уметност, естетички вид језичке творевине. Књижевна естетика покушава да пружи мерило за разликовање уметничке речи од осталих појавних облика језика.
Бројне су поделе књижевности и критеријуми на којима се те поделе заснивају: припадност одређеној епохи, периоду, правцу, етничкој заједници, културно-географском подручју; критеријум за поделу може бити и публика, коме је дело намењено; да ли је аутор познат или не.
Полазећи од природе самог дела, књижевност се дели на књижевне родове и врсте.
Широко је усвојена подела књижевности на три рода:
*лирски,
*епски и
*драмски.
Kњижевност се може делити и на:
*поезију,
*прозу и
*драму.
Књижевност се најпре стварала и преносила усменим путем. Та врста књижевности назива се усменом или народном књижевношћу. Од самих својих почетака књижевност је у вези са митом и религијом. Стварајући митове, човек је покушавао да објасни свет који га је окруживао. Са развојем критичке свести човек постепено престаје да верује у митове и митске приче. Тог тренутка мит постаје књижевност.
Књижевност се може поделити на дуже историјскокњижевне временске одсеке, епохе:
*Древни исток
*Антика
#Хеленска књижевност
#Римска књижевност
*Средњи век
*Хуманизам
*Ренесанса
*Барок
*Класицизам
*Просветитељство
*Романтизам
*Реализам
*Модернизам
#Естетицизам
#Авангарда
#Касни модернизам
#Постмодернизам

Наука о књижевности


Франсис Бејкон

Френсис Бекон (Francis Bacon) (рођен 22. јануара 1561. у Лондону; умро 9. априла 1626. такође у Лондону), био је један енглески филозоф, политичар и есејист. Бекона сматрају претечом емпиризма.
:Животи и мишљења великих филозофа
*I. Од Аристотела до Ренесансе
*II. Политичка каријера Фрање Бекона
*III.Огледи
*IV. Велика реконструкција
**1. Напредовање учености
**2. Нови органон
**3. Утопија науке
*V. Критика
*VI. Завршна реч

Политичари Филозофи


Викиверзитет

Гласање за ''Викиверзитет'' је сада затворено. Хвала за Ваш допринос, уколико сте имали прилику да гласате. Приједлог да се оснује Викиверзитет послат је Фондацији Викимедија на разматрање.
Они су затражили неке промјене приједлога.
----
Напомена: Приједлог постоји да Викиверзитет постане пројекат одобрен од .
Види и захтјеве за превођење Викиверзитета на друге језике
----
=Викиверзитет ~ слободни универзитет=*Шта је Викиверзитет?
*Викиверзитетска одјељења
*Други језици
*Братски пројекти
1 Огласна табла
Ура: Неко је предложио отварање универзитета и добровољно одржао први час. За више информација видите ову страну.
Напомена: Ако желите да почнете курс, завршите га. Знам да то одузима вријеме, али немојте да направите страну и само је оставите празну. Ако хоћете нешто да направите, онда га напуните неким корисним обавјештењима. --OMouse
Курс vs Уџбеник: Када стварате курс, немојте писати уџбеник. Само ћете дуплирати неки викиуџбеник, или вјероватно нешто што је већ укључено у Википедију. Умјесто тога, покушајте да направите часове. Прочитајте визију о Викиверзитету (на енглеском), и како укључити алтернативне приступе (на енглеском). Модел који треба пратити је: кратак увод у тему, неколико тачака о алтернативима, и питања за читаоце (квизови, кратки одговори, можда чак и теме за писање есеја). Тако ће Ваш курс постати курс, а не једноставна реплика нечега што се може наћи било гдје друго. Позовите своје читаоце да претражују Мрежу за изворима (можете им дати неколико линкова одакле да почну) и додајте их на страну. Само запамтите, уџбеници су сјајни - али то није универзитет. Abc123.
2 Скорашњи материјал
*Музичка академија
*Економски факултет
*Филолошки факултет
*Математички факултет
*Филозофски факултет
*Електротехнички факултет
*Правни факултет
*Институт за стране језике
*Факултет политичких наука
2.1 Нађите курс
Претражите курсеве организоване по одјељењима. Ако не можете да нађете одређени курс, можете да га затражите или да га сами направите.
| |
2.2 О Викиверзитету
Викиверзитет је на вики принципу заснована училачка заједница. Овдје можете да користите онлајн курсеве, као и да их сами направите. Види неке идеје у вези Викиверзитета (на енглеском).
2.3 Расправљање о Викиверзитету
За старе расправе види страну на Мети о Викиверзитету. Од када постоји званични за добијање пристанка Викимедијине фондације за отварање Викиверзитета, покушајте да своја мишљења постављате на . У будућности можда ће се направити и #wikiversity ИРЦ канал. Додајте своје име на списак учесника у изградњи Викиверзитета.
=Викиверзитет на другим језицима=
Можете да читате и уређујете курсеве на многим језицима:=Братски пројекти Викиверзитета=
en:Wikiversity
fr:wikiversité
it:Wikiversità
pt:Wikiversidade
pl:Wikiwersytet
ca:Wikiversità
de:Wikiversity:Leitseite
es:Wikiversidad/Prueba
eo:Wikiversity/Esperanto
ie:Wikiversity:Interlingua
nl:Wikiversity:Nederlands
Româna
Suomi
Türkçe
vi:Wikiversity:Ti%E1%BA%BFng Vi%E1%BB%87t


Викикњиге

----
Сви језици
العربية
| Englisc
| Беларуская
| Български
| Català
| čeština
| Чӑваш
| Cymraeg
| Dansk
| Deutsch
| Ελληνικά
| English
| Esperanto
| Español
| Eesti
| فارسی
| Suomi
| Français
| Galego
| עברית
| Magyar
| Interlingua
| Bahasa Indonesia
| Interlingue
| Íslenska
| Italiano
| 日本語
| 한국어
| Kurdî / كوردی
| Latina
| Lietuvių
| Македонски
| Dorerin Naoero
| Nederlands
| Norsk (Norwegian)
| Polski
| Português
| Română
| русский
| Simple English
| Slovenska
| Slovenščina
| Shqip
| српски
| Basa Sunda
| Svenska
| தமிழ்
| ไทย
| Türkçe
| Tatar
| українська
| Tiếng Việt
| 中文
----
Братски пројекти
-----
en:Wikibooks portal
nl:Wikibooks-portaal


Бели пиринач (на јапански начин)

1 Резиме
Има много начина на који се пиринач спрема за употребу у оквриру сложенијих рецепата. Међутим, у далеко-источним земљама, пиринач се често узима без икаквих додатака као прилог уз остала јела, на сличан начин на који се разна пецива конзумирају у западним културама. Као један од начина припреме пиринча за конзумацију као прилог јелима, овде ћемо укратко изложити начин на који Јапанци припремају пиринач.
Главна разлика између западног и источног начина кувања пиринча јесте у времену кувања. У западним културама се пиринач најчешће кува током целокупног тока припреме. У источним културама топлота се додаје до првог кључа (до оног момента када вода проври), након чега се кува у сопственој пари без додавања топлоте.
У Јапану постоје два назива за пиринач. Kome (??? ideogram) означава сирови пиринач, и пиринач као биљну врсту. Meshi (??? ideogram) означава пиринач као припремљен прилог, а иста реч уједно има значење „јело“.
2 Намирнице
(овде треба написати и понешто о врстама пиринча који се користи у Јапану и на Истоку уопште, као и о врстама пиринча у разним крајевима света.)
3 Нутритивне вредности
(овде треба навести чињенице о нутритивним вредностима пиринча, а по могућности и поређење нутритивних вредности при различитим начинима припреме.)
4 Припрема
Газирани приринач се прво добро испере под млазом воде. Пиринач се пере у мрежи (zaru) или у посуди у којој ће се кувати (kama). У западним земљама могу се користити цедиљке, односно шерпе. Када се добро оцеди, пиринач се ставља у kamu (шерпу), и у исту посуду се сипа иста запремина воде. У зависности од извора топлоте (електрични решо, отворени пламен, и сл.) количина воде може варирати. Правило је да јачи извор топлоте захтева више воде.
Посуда са пиринчем се ставља на извор топлоте и загрева док вода не прокључа. Чим вода прокључа, извор топлоте се гаси и посуда се оставља да би се пиринач кувао у сопственој пари. У зависности од извора топлоте, извор топлоте се не мора гасити одмах након што пиринач проври. Правило је да је топлотни капацитет извора топлоте (који је, на пример, већи код грејача који акумулирају топлоту у металним или керамичким плочама, а мањи код отвореног пламена, који престаје да емитује топлоту оног тренутка када му се прекине довод горива) обрнуто сразмеран времену током кога се допушта да вода ври. Значајно је да посуда мора остати поклопљена током кувања у пари. Време кувања у пари је између 25 и 35 минута, а најчешће око 30 минута.
За разлику од западног начина припремања, при коме се пиринач раскува и смекша, и при коме готов пиринач има већу влажност, источњачки метод даје пиринач који делује суво на додир и задржава већи ниво чврстине и интегритета зрна.


Увод у ботанику

1 Садржај
; Глава 1
: Ботаника као наука. Биљке.
; Глава 2
: Биљна ћелија
; Глава 3
: Биљна ткива
; Глава 4
: Морфологија биљака - вегетативни биљни органи
: Метаморфозе биљних органа
: Анатомија биљака
; Глава 5
: Репродуктивни биљни органи
: Репродукција биљака
; Глава 6
: Екологија биљака
: Екофизиологија
; Глава 7
: Преглед група биљака
: Филогенија и систематика зелених биљака

Викикњиге:Полица са књигама за биологију


Meshi (бели пиринач на јапански начин)

1 Резиме
Има много начина на који се пиринач спрема за употребу у оквиру сложенијих рецепата. Међутим, у далекоисточним земљама, пиринач се често узима без икаквих додатака као прилог уз остала јела, на сличан начин на који се разна пецива конзумирају у западним културама. Као један од начина припреме пиринча за конзумацију као прилог јелима, овде ћемо укратко изложити начин на који Јапанци припремају пиринач.
Главна разлика између западног и источног начина кувања пиринча јесте у времену кувања. У западним културама се пиринач најчешће кува током целокупног тока припреме. У источним културама топлота се додаје до првог кључа (до оног момента када вода проври), након чега се кува у сопственој пари без додавања топлоте.
У Јапану постоје два назива за пиринач. Kome (??? ideogram) означава сирови пиринач, и пиринач као биљну врсту. Meshi (??? ideogram) означава пиринач као припремљен прилог, а иста реч уједно има значење „јело“.
2 Намирнице
(овде треба написати и понешто о врстама пиринча који се користи у Јапану и на Истоку уопште, као и о врстама пиринча у разним крајевима света.)
3 Нутритивне вредности
(овде треба навести чињенице о нутритивним вредностима пиринча, а по могућности и поређење нутритивних вредности при различитим начинима припреме.)
4 Припрема
Глазирани приринач се прво добро испере под млазом воде. Пиринач се пере у мрежи (zaru) или у посуди у којој ће се кувати (kama). У западним земљама могу се користити цедиљке, односно шерпе. Када се добро оцеди, пиринач се ставља у kamu (шерпу), и у исту посуду се сипа иста запремина воде. У зависности од извора топлоте (електрични решо, отворени пламен, и сл.) количина воде може варирати. Правило је да јачи извор топлоте захтева више воде.
Посуда са пиринчем се ставља на извор топлоте и загрева док вода не прокључа. Чим вода прокључа, извор топлоте се гаси и посуда се оставља да би се пиринач кувао у сопственој пари. У зависности од извора топлоте, извор топлоте се не мора гасити одмах након што пиринач проври. Правило је да је топлотни капацитет извора топлоте (који је, на пример, већи код грејача који акумулирају топлоту у металним или керамичким плочама, а мањи код отвореног пламена, који престаје да емитује топлоту оног тренутка када му се прекине довод горива) обрнуто сразмеран времену током кога се допушта да вода ври. Значајно је да посуда мора остати поклопљена током кувања у пари. Време кувања у пари је између 25 и 35 минута, а најчешће око 30 минута.
За разлику од западног начина припремања, при коме се пиринач раскува и смекша, и при коме готов пиринач има већу влажност, источњачки метод даје пиринач који делује суво на додир и задржава већи ниво чврстине и интегритета зрна.


Бели лук

1 Употреба белог лука у народној медицини
»Против колере и тифуса добро је сваки дан јести бели лук« — тврди стари П. Смиљанић из Каћа. »Кад сам ја био солдат у Првом светском рату, увек ми је моја баба слала сланине и белог лука на Пијаву, на фронт, и никад нисам био болестан. Бели лук је добар против сваке болести. Нарочито га је добро јести изјутра на гладно срце заједно са киселим млеком: у овчије кисело млеко натуца се белог лука и то једе с лебом. Лети код нас у ритовима било је много трбобоље и грознице и деца су много умирала од те рђаве воде. Годинама сам пио воду из Дунава, из бара, јендека и ритских јама, чувајући као дете туђе овце и свиње. Да није било белог лука и сланине, не би мене данас после осамдесет и толико година сунце грејало...«
»Нема тог пролива и срдобоље који се не могу излечити белим луком и храстовом кором. Млада храстова кора се цео дан кува у води у новом лонцу, оцеди и пије заједно с млеком ...«, тврде наши планинци и брђани.
Y сремској Посавини, која је често плављена и због тога има много мочвара и нездравих бунара, готово сви становници тих крајева тврде да је добро јести бели лук као превентивно средство против маларије, барске грознице, тифуса и свих других болести које се јављају као последица поплаве и нездраве воде.
1.1 Лечење органа за дисање
Чим се је у нашег народа појавила нека зараза, одмах се по скуповима много осећао мирис белог лука. Бели лук употребљавају и за лечење органа за дисање. Чим неко почне кијати и кашљати, увек ће се наћи неко од старијих и искуснијих да му препоручи да једе бели лук: стуцан бели лук се помеша са сирћетом или с медом; та смеса се ставља болеснику на табане и често мења, чим лук изгуби мирис. Неки дају болеснику да поједе мало од те смесе.
1.2 Лечење оболелог срца и крвних судова (артериосклерозе)
У градовима знају за употребу белог лука за лечење оболелог срца и крвних судова. Употребљавају га на разне начине, почев од разних сосова, спанаћа и других јела с много белог лука, па све до потапања исецканог белог лука у ракију или у алкохол. Ту се држи десетак дана и пије у облику капљица, баш као прави лек (тинктура) купљен у апотеци на лекарски рецепт.
Маслинов лист, рутвица, имела и бели лук су данас у многим нашим градовима народни лекови против артериосклерозе, несвестице, нервозе срца, лупања срца итд.
1.3 Лечење живчаних болест, главобоље, несвестице, итд.
И неке живчане болести лече белим луком. Против главобоље, несвестице, муке, гађења (трудних жена) и сипње употребљавао се овај лек: утуца се доста белог лука и жеже (листа коприве) и помеша с благим сирћетом. Ово је добро да се мирише, да се њим трљају слепоочнице, вратне жиле, рамена, врат и цело тело, да се ставља на главу, табане и дланове. Кад неко много назебе, на њиви прокисне, па га боли глава и цело тело, онда га том »шпецијом« целог треба дотле снажно трљати док му кожа не поцрвени, а онда га по целом телу намазати финим зејтином, добро утоплити и дати му пола литра куваног топлог црног вина с бибером да се у постељи презноји.
Y шајкашким Селима у Бачкој овако се лечи главобоља и несвестица: две шаке белог лука утуцати и помешати с довољном количином благог винског сирћета. Y то се умачу чисте беле крпе и стављају болеснику на теме и чело, а добро је том смесом протрљати слепоочнице и врат и стављати је под нос да је болесник дубоко удише.
1.4 Лечење органа за варење
Белим луком лече органе за варење. Још више се бели лук сматра као превентивно средство за јачање трбушних органа. Добар апетит се враћа употребом белог лука. Бели лук употребљавају и против неуредне столице. Чобани, пастири, субаше (пољски чувари) и пољски радници, нарочито за време великих летњих жега сматрају салату од краставаца с белим луком и киселим млеком за најздравију храну. »Ништа није горе него кад се за време жетве неко превари па се наједе шунке или ужежене сланине. Нико га не може напојити. Мора једно чељаде по васцели дан да му вуче воду за пиће. За дан-два сви ти људи добију такве проливе да постају потпуно неспособни за рад...«, кажу пољски радници.
1.5 Употреба белог лука против цревних паразита
Бели лук, сам или заједно с другим народним лековима, употребљава се против цревних паразита. То и школска медицина с успехом примењује за лечење дечјих глиста (оксиура). Y разним селима у Шајкашкој овај лек се различито справља и употребљава: изаберу се три најлепше, најкрупније и најједрије главице белог лука (или девет најситнијих главица, дакле, тројство, три или три пута три; тако мора бити да би било лека). Што је лук љући, тим је бољи. Лук се ољушти и истуца у туцанику. Затим се две пуне шаке бундевиног семена ољушти и исто тако ситно истуца. Једно с другим се помеша, прелије чистим винским сирћетом и куповним зејтином и изјутра одједанпут на гладно срце све поједе. Ако је оболели гадљив, треба му одмах дати чашицу вина или ракије да не би лек повратио. После пола сата се попије што више расола. Ако глава пантљичаре не изађе, исти лек на исти начин треба поновити кроз два до три дана. Деци се дају мање количине овог лека.
Овај начин је веома близак употреби антхелминтика у научној медицини. Бундевино семе је народни лек против цревних паразита, лек који почиње да признаје и научна медицина. Бундевино семе је једини наш антхелминтик који није отрован за човека и домаће животиње. Расо је одлично, безболно и врло пријатно средство за чишћење. И научна медицина даје после антхелминтика горку со или, евентуално, рицинусово уље за чишћење, али је расо много пријатнији.
1.6 Лечење кожних болести, коспопада и устобоље
Белим луком, у заједници с неким другим народним лековима, лече и разне кожне болести. Ситно се утуца доста белог лука и помеша са сирћетом од црног вина. Пре тога се у том сирћету раствори парче плавог камена. Красте се пажљиво оперу водом у којој је искувана орахова љуска, на сунцу или поред ватре осуше и затим перу оном смесом од белог лука, плавог камена и винског сирћета, па се опет суше на исти начин и намажу уљем или машћу. После неколико дана красте почну опадати, нове се не јављају, а на местима где су биле красте јавља се млада лепа кожа. Овај лек помаже онима који се лети окраставе, као што је најчешћи случај с децом на селу и с људима који раде у прашини, а не купају се: мехур пукне, изађе жута вода, роси и шири се, па се ухвати краста (веро-ватно је то импетиго).
»Косопад сам зауставио и излечио мажући белим луком неколико дана, по неколико пута дневно место на глави са које ми је коса почела нагло опадати, а никакав други лек ми није могао помоћи« — тврди један инжењер.
»Устобољу на људима и на домаћим животињама лечили смо белим луком у сирћету и плавим каменом. Кад год пођемо у волију у рит, ми понесемо боцу тог лека и сваком волу добро натрљамо целу њушку тим леком« -- вели један стари Бачванин. То исто, са или без плавог камена, радили су и у оним местима где је некад било много пашњака и рогате стоке. Другог лека за њих на селу није било.
1.7 Лечење болесне џигерице
Болесну џигерицу овако лече: болесник треба сваки дан изјутра, увече и у подне да једе помало белог лука и сланине. Да му то не би досадило и да му се јело не огади, болеснику треба давати и киселог млека. Лети му давати салату од младих краставаца с киселим млеком и белим луком; уместо воде да пије чај од хајдучке траве. То болеснику отвара апетит, боље једе и брже оздрави.
Y Жабљу и у околним селима, да не би живина липсавала, дају јој да пије сирће у коме има мало белог лука и плавог камена. Ако неће да пије, онда се та смеша загуши мекињама и да живини да једе.
Наши људи у заробљеништву највише су тражили да им се шаље сланина и бели лук, јер су веровали да ће их то сачувати од болештина и да ће се вратити својим домовима.
2 Употреба у научној медицини
Бели лук се све више и разноврсније употребљава у научној медицини. Осим галенских, израђују се и препарати у фармацеутској индустрији. Употреба у научној медицини углавном се поклапа са применом у народној. Улази у састав разних препарата за изазивање апетита, за јачање, као стимуланс живчаног система (у САД), против високог крвног притиска, артериосклерозе и дечјих глиста, као ефикасно антисептично превентивно средство против разних заразних болести (тифус, грип, дифтерија, колера), против хроничног бронхитиса, великог и обичног кашља као експекторанс, у облику кашице за лечење чирева и убоја, а за време II светског рата и за спречавање загнојавања рана, против перути и опадања косе и др.
2.1 Лекови израђени у апотеци и фармацевтској индустрији
Лекови од белог лука узимају се пре јела.
*Тинктура је 20%-ни алкохолни екстракт. Двеста грама ољуштеног и исецканог белог лука се држи десет дана у 1.000 грама 60 °/о-ног алкохола. После тога се исцеди и филтрује. Добија се течност жута као ћилибар, мириса на бели лук. (Пропис Француске фармакопеје од 1937. године, стр. 1023.)
*Мацерат. — Двеста грама осушеног истуцаног белог лука прелије се 1 литром 90 о/о-ног алкохола и после 20 дана, уз чешће мешање, одлије се и профилтрује.
*Сирће. — Педесет грама белог лука се иситни и мацерује 10 дана у 100 g сирћета.
*Етарско уље, јаког мириса на бели лук, добија се дестилацијом помоћу водене паре из свежих главица белог лука.
*Сируп. — Очишћен и исецкан бели лук се помеша с једнаком количином алкохола и остави да се мацерира 8 дана. Затим се исцеди и филтрује. Пет грама ове тинктуре помешане са 95 g обичног сирупа даје добар и постојан препарат.
Сируп се може справити и на овај начин: 80 g смрвљеног белог лука греје се 1 сат у запушеној боци са 650 g воде на 36—38° С, одлије се, дода 1.300 g шећера или 1.500 g меда и процеди кроз фланелско платно.
Лековитији сируп се добија ако се уместо алкохола или воде употреби сирће (око 6 % сирћетне киселине), јер се алицин боље сачува у киселој средини.
*Прашак. — Очишћен, исецкан и на благој топлоти (до 50° С) осушен бели лук се самеље у прах и одмах херметички запакује, пошто је хигро-скопан (привлачи влагу), па чим се овлажи, губи лековитост.
*Шећерлема. — Педесет грама белог лука се ситно стуца и затим добро помеша са 100 g шећера у праху, осуши на благој топлоти до 40° С и чува на хладном месту у добро затвореној посуди.
*Алкохолатура. — Из земље извађена, свежа биљка (200 g) y авану се здроби и сок исцеди, па се тај сок помеша са 1 литром 90 %-ног алкохола.
*Ализатин је специјалитет швајцарске фабрике лекова »Сандоз«. По наводима те фабрике, препарат садржи све лековите састојке белог лука везане на активни угаљ. Предност му је у томе што нема непријатан мирис и укус. По препорукама саме творнице ализатин умирује црева, уништава цревне отрове и чисти цревну флору. Индикадије: акутни [[катар црева настао услед хране, заразе, токсина; хронични катар црева са свим последицама које услед тога произлазе: немање апетита, надимање услед гасова, а нарочито у случајевима дизентерије и прекомерног пушења кад настану поремећаји у цревима. Даје се у облику дражеја (таблета обложених шећером), и то за лечење цревно-желудачних обољења по две дражеје, 3—5 пута дневно; за лечење артериосклерозе из почетка се узима 10—12 дражеја дневно, а после неколико дана по 6 комада дневно, па се после месец дана прекине, не узима се недељу дана и опет настави као први пут. За лечење оксиура (дечјих глиста) даје се у току три недеље деци 3—4 пута дневно по 1 таблета, а старијима по 2 таблете. После сваких седам дана узимања даје се горка со на чишћење. После месец дана кура се понавља, .ако после прве не би дошло до излечења.
*Алиокапс је етарско уље белог лука које под тим патентираним именом продаје творница биљних лекова »Мадаус« из Дрездена. Даје се у желати-нозним капсулама због непријатног мириса и укуса.
2.2 Дозе белог лука
*По 20—30 капи тинктуре, сирћета, мацерата или алкохолатуре 2—3 пута дневно.
*По 20 g сока двапут дневно.
*Свежег лука или прашка 4—6 g.
*Скуван за клистирање 7—30 g.
*По 30 g y облику инфуза, сирупа или шећерлеме.
*По 30 капи екстракта трипут дневно.
Узима се са мало сирупа од вишања или рибизла или са млеком.
Наш народ и народни лекари: свеж лук уз свако јело сваки дан, најчешће стуцан у сирћету. Ово је сасвим оправдано, јер се у сирћету алицин најбоље држи, па је такав лек и најактивнији.
Научна ветерина: — Бели лук се даје против цревних паразита у облику клистира, за лакше и боље преживање преживара, против врења при акутном надимању говеда, против наступа и пролива коња, против смрдљивог бронхитиса и плућне гангрене.
Бели лук долази у фармаколошку групу лекова који изазивају дражење коже. То су средства која проузрокују, кад се ставе на кожу, црвенило и упалу. Јачина те надражљиве реакције зависи од количине, врсте, времена колико се на једном месту држи, од врсте животиње и узраста, од њене осетљивости. На тај начин, бели лук, као и слачица и друга слична средства која имају сумпорна етарска уља, као производи хидролизе сумпорних гликозида, могу према јачини деловати као рубефацијенција, тј. изазвати црвенило на кожи, а у јачој дози и ако се дуже држе, деловаће као везиканција, тј. изазваће на кожи пликове и најзад као пустуланција, тј. изазваће ране и загнојавање, некрозу ткива.

Народно лекарство