Srbi

1 Citati
*Abdulah Sidran
**Živana: "Narode, ostvarilo se ''Kremansko proročanstvo''! Narode - ostvarilo se! Ušao đavo u srpski narod!" (''U Zvorniku ja sam ostavio svoje srce'')
*Adolf Hitler
**"Srbe više cijenim od Hrvata ali su me Srbi više puta ujeli za srce."
*Aleksandar Tijanić
**"Mi Srbi lansirali smo na Hrvatsku bombu koja će eksplodirati kad-tad i ne možete se spasiti. Ona je uništila Srbiju. To je folk muzika. Bez nje se nije ni moglo ratovati na Balkanu. Ona je srpski najznačajniji proizvod i vi u Hrvatskoj morate učiniti sve da to ugušite." (poruka direktora RTV Srbije, Zadarski list, članak "Turbo folk - primitivne strasti za primitivne ljude", 7. marta 2012., )
*Archibald Reiss
**"Popovi vam nisu bili niti jesu crkveni ljudi, već vatreni rodoljubi sa svim vrlinama i manama vašeg naroda."
*Bora Todorović
**"Mi smo i zaslužili da živimo u mraku. Ja ne znam koji narod više psuje sunce od nas, te sunce žarko, sunce krvavo, sunce kalaisano... Uz sunce psujemo još i Boga i lebac i majku. Čemu može da se nada narod kome su obične psovke sunce, Bog, lebac i majka?" (O Srbima)
*Danis Tanović
**"Da, a vi Srbi ste pacifisti, Srbija do Pacifika!" (''Ničija zemlja'')
*Dimitrije Tucović
**"Srpska i bugarska buržoazija sem rata ne zna za drugo rješenje sukoba."
*Dobrica Ćosić
**"Laganje je najbolja vrlina srpskog naroda... Mi lažemo da bi varali sami sebe, da tješimo druge, mi lažemo za oprost, mi lažemo da bi se borili protiv straha, lažemo da ohrabrujemo druge, lažemo da bi skrivali svoj i nečiji drugi jad. Laganje je oblik našeg patriotizma i potvrda naše urođene inteligencije. Mi lažemo na kreativan, maštovit i inventivan način." ("Deobe 1-3", 1961.)
**"Laž je srpski državni interes."
**"Laž je u samom biću Srbina"
**"Možda će se i nama Srbima čudo spasenja jednom dogoditi!"
**"Srbe je toliko puta u historiji spašavala laž..."
**"Taj nesrećni i prokleti srpski narod! U Evropi smo danas jedina država koja nema nijednog istinskog prijatelja. Nijednog! Ali nas Bog opet sačuva. Sačuva nas zbog nečeg. I za nešto." ("Vrijeme smrti")
*Dragan Čavić
**"Mi smo silom dobili Republiku Srpsku. To je sad vrlo upitno kako smo je dobili pred samim vojničkim porazom?! To je najbolje rekao Danijel Sever neki dan u Beogradu, a meni Žak Klajn prije 15 godina: "Znate vi srbi, znate li zašto ste dobili Republiku Srpsku? Zato što Zapad na želi da u srcu Evrope ima islamsku enklavu, da ima Iran ili Saudijsku Arabiju, jer ostaviti Bošnjake, muslimane u srcu Evrope da imaju čistu etničku državu je najveća opasnost za Evropu. To mi je Žak Klajn rekao prije 15 godina. A Danijel Server, koji je dio te administracije Klintonove je to neki dan potvrdio u Beogradu, pričajući o referendumu za otcjepljenje Republike Srpske..." (emisija "Ćirilica", TV Happy, 16.05.2016.)
*Hamdija Pozderac
**"I Muslimani i Srbi i Hrvati, kao i pripadnici drugih naroda i narodnosti koji žive u BiH, obezbjeduju i ostvaruju u njoj svoj nacionalni identitet i punu afirmaciju nacionalnih vrijednosti. Upravo iz tih razloga, iako se BiH ne definiše kao nacionalna država u klasicnom smislu, ona je uistinu i nacionalna država i za Srbe, i za Hrvate i za Muslimane i za pripadnike drugih naroda i narodnosti koji žive na njenom tlu." (''Glavni referat na proglašenju Ustava 1971. godine'')
*Ivo Sanader
**"Srbi su naše bogatstvo, a ne problem." (''Globus, 2004.'')
*Jacques Chirac
**"Srbi su narod bez zakona i vjere, to je narod razbojnika i terorista." (za ručkom, juna 1995., za vrijeme rata u Bosni, tokom dugotrajne opsade Sarajeva, na sastanku šefova vlada EU)
*Jamie Shea
**"Srbe treba spokojno bombardovati, jer će sve brzo zaboraviti." (marta 1999.)
*Jovan Dučić
**"Srbin ima prirodnu tendenciju da sve svoje velike ljude ili poubija ili unizi, i da ih zatim opeva u svom desetercu kao heroje svoje nacije, i, najzad proglasi svetiteljima svoje crkve."
*Mahathir bin Mohamad
**"Srebrenica - ime grada koje jedva mogu izgovoriti - sada je duboko urezana u mom srcu. Svi se mi sjećamo 11. septembra 2001., jer su toga dana dva aviona udarila u tornjeve blizance Svjetskog trgovačkog centra u New Yorku. Tada se 3000 ljudi srelo sa užasavajućom smrću. Ali, u Srebrenici su Srbi poklali više od 13000 bosanskih muslimana, i to direktno pred očima holandskih trupa Ujedinjenih nacija koje su bile tu stacionirane da bi ih zaštitile (...) Priča o Srebrenici treba biti ispričana, i pričana opet i iznova (...) Roman moraju pročitati svi kako bi mogli cijeniti da, uprkos svemu, još postoje Bošnjaci koji su dovoljno plemeniti da pisanjem ne ispolje svoj bijes i mržnju. Ja na tome izražavam priznanje gospodinu Taljiću..."
::(o romanu Isnama Taljića ''Roman o Srebrenici, str.5 ISBN 9958-680-00-9'')
*Margaret Thatcher
**"Zaustavite Srbe. Odmah. Zauvijek." ("The New York Times", 4. maj 1994.)
*Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak
**"Istina, imade neko kratko vrijeme, otkako su se naše komšije počele u dva tabora dijeliti i to po vjeri; vele hrišćani, da su Srbi, a vele katolici da su Hrvati, ali ništa za to, to je opteklo iz nekih političkih vrela. To će samo vrijeme sve izbrisati." ("Budućnost muhamedanaca u Bosni i Hercegovini", 1893.)
*Milorad Dodik
**"Srbi su jedan korektan i pošten narod koji je u prošlom ratu branio sebe, a pojedinici su u svemu tome učinili zločine za koje trebe da odgovaraju. Tako se dešavalo i na drugim stranama."
* Miloš Crnjanski
**"Kad bi nestao srpski narod, a ostao Gorski vijenac - ostalo bi dosta."
* Miloš Obrenović
**"Tako braćo, postadosmo i mi od jučer narodom." (izjava iz decembra 1830. , kada mu je sultan priznao nasljednu vlast u vazalnoj kneževini, izvor: Sima Ćirković, "Srbi među europskim narodima", Zagreb, 2008.)
*Miroslav Krleža
**"Srbi i Hrvati su jedan te isti komad kravlje balege koji je kotač zaprežnih kola povijesti slučajno prerezao na pola."
*Muamer Zukorlić
**"Srpskom narodu nisu opasnost bošnjački, ni turski, ni albanski narod. Srpskom narodu su opasnost oni sami, odnosno njihove političke i intelektualne vođe... Mi govorimo istinu, a istina nikom nije opasnost."
*Muhamed Filipović
**"Safvet-beg Bašagić nije nikada bio, niti je hrvatski pisac, to nije bio Musa Ćazim Ćatić, kao ni Mak Dizdar, kao što ni Meša Selimović nije bio srpski pisac. Međutim, ne treba sve bacati na te koji to čine, jer oni to čine na osnovu izjava, deklariranja i želja takvih pisaca. Treba znati da su se naši brojni pisci izjašnjavali kao Hrvati: Safvet-beg Bašagić, Musa Ćazim Ćatić, Alija Nametak, Muratbegović, Mak Dizdar; kao što su se drugi, od Avde Karabegovića do Meše Selimovića, izjašnjavali kao Srbi, a npr. Ćamil Sijarić kao Crnogorac. Druga je stvar zbog čega su to oni činli. Svako zna da je Meša postao Srbin zbog terora nad njim kojeg je vršio Cvjetin Mijatović, uz pomoć nekih muslimanskih pseudo-intelektualaca, a da je Mak postao Hrvat, kako je meni lično obrazložio, jer je tako imao bolju prođu i mogao štampati svoje knjige u većem tiražu i u više izdanja, a to mu je bilo važno u sirotinjskom životu kojeg je veći dio svog života vodio. S druge strane, i mnogi drugi, političari i navodni narodni vođe, su se izjašnjavali kao Srbi ili Hrvati. Tako je npr. i Alija Izetbegović bio dugo godina Srbin, prema svom izjašnjenju u popisima stanovništva. To, međutim, ne mijenja istinu i identitet tih pisaca. Svako, ko zaviri u njihova djela može se jednostavno uvjeriti da je sadržaj, jezik, faktura i sve o čemu oni pišu i kako misle, vezano sa Bosnom, vezano za bosanski način života i našu tradiciju i kulturu. Jedan od razloga da drugi preuzimaju naše pisce može biti i u tome što je malo naroda koji su u tako malo vremena dali toliko velikih pisaca. Uzmite samo kratak period od 1908.-1917. godine. U tom vremenu se među Bošnjacima rađaju Hasan Kikić, Ahmet Muratbegović, Meša Selimović, Skender Kulenović, Midhat Begić, Safet Krupić, Ćamil Sijarić, Muhamed Abdagić, da navedemo samo najpoznatije i nesumnjivo velike pisce koji bi činili čast svakoj našoj književnosti. To može biti razlog da se drugi pokušavaju na nama namiriti za oskudnost svojih pisaca. Ko zna." (''oktobar 2005. za Radio Slobodna Evropa odgovarajući na pitanje o svojatanju bošnjačkih i bosanskih intelektualaca od susjednih Srba i Hrvat.'')
*Mustafa Spahić
**"Svaki Srbin, pa makar jedan koji je ušao i ostao u Armiji BiH ili policajac, prvi je razlog univerzalno moralne naravi, jer nije morao ući, jer 99 odsto je bilo da će velika srbija opstati i pobijediti. On je ušao kao insan u univerzalnom smislu." (promocija knjige "Bosanski muslimani u Drugom svjetskom ratu", autor Marko Atilla Hoare)
*Nedžad Ibrišimović
**"Tako sam i ja imao skrivenu kutiju rajsnegli, a moje komšije Srbi skrivene kutije metaka i puške. Ja sam, naime, pretpostavio - ako rat dođe u Bosnu, otići će mi stakla na prozorima pa neću imati čime pričvrstiti najlon." (''Knjiga Adema Kahrimana'')
*Nezim Halilović
**"Srbi su se pokazali kao loš narod koji ima i loše vođe. Ako to nije tako, gdje su onda bile te druge snage, da spriječe zločine? Da li je Miloševića mogao poraziti iko drugi do veći nacionalista od njega?"
*Novak Kilibarda
**"Rukovodstvo Republike Srpske treba da bude veoma oprezno, povodom ponuđenog rješenja Kontakt grupe jer se vode duboke političke igre. Treba isključiti svaki romantizam, jer u politici je malo bratstva, u politici je samo interes i korist. Srbi u RS treba da budu odlučni u namjeri da očuvaju svoju teritoriju, ali to moraju uraditi pameću i junaštvom." (6. august 1993.)
**"Vjerujte, do sredine 19. vijeka u Bosni, niti je bilo Srba, ni Hrvata, sve su bili Bošnjaci, jedni s tri prsta, jedni s četiri, jedni klanjaju." (ntvMontena, emisija emitovana 22.02.2012)
*Paddy Ashdown
**"U ovoj zemlji sve se radi o historiji, i ako pogotovo Srbi, iako su strašne stvari počinili i Bosanci i Hrvati, ne shvate tu historiju, nećemo moći graditi stabilnu zemlju. Glavni teret krivice leži na srpskim leđima i oni to moraju priznati, kao što su i Nijemci."
*Papa Ivan Pavao II
**"Trebalo bi da bombardujete Srbe." (Klintonu tokom javnog pojavljivanja u Denveru)
*Petar Lazić
**"Sve smo učinili da buduća pokolenja još dugo pominju ne samo nas, nego i našu familiju."
*Ratko Mladić
**"Evo nas 11. jula 1995. godine u srpskoj Srebrenici uoči još jednoga praznika srpskoga, poklanjamo srpskome narodu ovaj grad, jer napokon je došao trenutak da se poslije bune protiv Dahija, Turcima osvetimo na ovom prostoru". (''nakon ulaska u Srebrenicu'')
*Safvet-beg Bašagić
:"Dedo, premili dedo, Božju ti vjeru dajem
:Da Srbin nisam bio, niti sam, niti ću biti
:Govore da sam rek'o, nu ja se ne sjećam ništa
:Jer nisam svjestan mog'o tako što u snu sniti." (1891., odgovor mladog Safvet-bega Bašagića na javnu potvoru objavljenu u Bosanskoj vili da se osjeća Srbinom, na riječi: "Safete, jadni sine, de kaži pravo djedu, Je li si Srbin ko što svjetina danas gudi? Ako si – unuk mi nisi! Ja te se odričem sada. Na oči djedova tvojih, na oči čestitih ljudi.")
:"Znaš Bošnjače, nije davno bilo
:Sveg' mi sv'jeta nema petnaest ljeta
:Kad u našoj Bosni ponositoj
:I junačkoj zemlji Hercegovoj
:Od Trebinja to Brodskijeh vrata
:Nije bilo Srba ni Hrvata
:A danas se kroz svoje hire
:Oba stranca ko u svome šire
:Oba su nas gosta saletila
:Da nam otmu najsvetije blago
:Naše ima ponosno i drago." ("Pjesma Bošnjaku", list "Bošnjak" u izdanju od 2.07.1891., autor Safvet-beg Bašagić)
*Sefer Halilović
**"Srbi i Hrvati, zajedno sa Bošnjacima i zajedno sa pripadnicima ARBiH i HVO-a zalagali su se i branili RBiH od agresora. HVO Mate Bobana i VRS Ratka Mladića i Radovana Karadžića su se borili za etnički čiste dijelove BiH koje će u nekom pogodnom trenutku pripojiti susjednim državama. Kao što vidite, ja nisam dijelio pripadnike bosanskih naroda po nacionalnom ključu, već po ciljevima za koje se bore." (''Radio Slobodna Evropa'', 25. august 2006.)
*Sima Ćirković
**"Prigodom proglašenja dokumenta kojim mu je sultan priznao nasljednu vlast u vazalnoj kneževini, u decembru 1830., Miloš Obrenović je okupljenim uglednicima rekao "Tako braćo, postadosmo i mi od jučer narodom."." ("Srbi među europskim narodima", Zagreb, 2008.)
*Siniša Mihajlović
**"Sramim se što sam Srbin!" (na derbiju Crvene zvezde i Partizana bio je do 60. minute kada je napustio stadion zbog paljenja južne tribine Marakane.)
*Srećko Vulović
**"Cijelomu je svijetu poznato da je svojatanje jedna od glavnih mana srbskog plemena; to mu je u krvi. Srbin hoće da svojata jezik, običaj, pjesme, vjeru. On ne obire sredstava, ne traži dokaza. Uljudno ga pozdravi dva tri puta, budi mu gdjekad uslužan iz građanske snošljivosti u međusobnom razgovoru, ne odbij mu koju neumjestnu i tebi nepoćudnu tvrdnju, sjutra će te proglasiti Srbinom." (Časopis Vienac, 1891.)
*Velimir Bata Živojinović
**"Prije dvije godine, kada je sve počelo, rekao sam da je krajnje vrijeme da mi Srbi ratujemo kao Amerikanci, da ne dozvolimo da se ratuje na našoj teritoriji, da se branimo na tuđoj teritoriji." (''NIN, 3. septembar 1993.'')
*Vladislav Skarić
**"Već od 1846. započela je propaganda u Bosni, isprva prosvjetna, a poslije i revolucionarna. Te godine je Ilija Garašanin, ministar unutarnjih djela kneževine Srbije, pridobio Ristu Bogdanovića, trgovca iz Sarajeva, koji je prešao u Slavonski Brod, pa tu otvorio kafanu i bavio se pomalo i špediterskim poslovima za bosanske trgovce. Ko je god išao iz Sarajeva ili u Sarajevo svraćao je Bogdanoviću. Poslije njegove smrti nastavio je taj posao sin mu Stevo, koji je od 1860-1878. učinio mnogo usluga vladi u Beogradu u poslovima propagande i revolucionisanju Bosne. U Sarajevu je, poslije 1863.g., osnovano među sarajevskim Srbima društvo, koje je uzelo sebi za zadatak da iskorjenjuje podrugljivo ime Vlah, a da uvodi ime Srbin... Društveni članovi su izlazili na sarajevske carine, pa dočekivali seljake, kojima su govorili da oni ne treba da se zovu Rišćani, nego Srbi." (Izabrana djela, knjiga I, Sarajevo i njegova okolina od najstarijih vremena do austrougarske okupacije, Sarajevo, 1985., str. 246. i 247.)
*Živojin Mišić
**"Srpski vojnik i srpski vo treba da dobiju zajednički spomenik na Terazijama! Poslije rata, ista im je sudbina otprilike!"

Narod Tema


Penzija

1 Citati
*Puriša Đorđević
**"Mislim da je davanje penzije umjetnicima sjajna odluka. Treba pomoći velikim umjetnicima. Također, stvaralac treba imati svijest o takvom kontekstu. To ne znači da će praviti bolja i uspješnija djela, ali će živjeti i raditi pod uvjetima koji nisu potcjenjivački. Međutim, najvažnije je da penzija bude dodijeljena prema djelima." (''za "Blic"'')

Tema


Pozorište

1 Citati
*Marko Kovačević
**"Zagušeni smo vlastitim egocentrizmom, sveprisutnom sujetom, općim međusobnim nepoštivanjem, zlobom i podvalama, destrukcijom elementarne hijerarhije vrijednosti. A statusno, dakle društveno, materijalno, kreativno estetski - teatar nam je, kao nikada, u očajnom stanju. I šta sada treba? Začepiti usta, ponizno šutati i mnogim neznalicama, dunđerima, politikantima, koristoljupcima svih fela klimati ponizno glavom! U našem teatru mora otpočeti veliko spremanje, seriozna restauracija, sa pameću i kadrovima koje već imamo, usprkos njihovom upornom odbijanju jer im je, izgleda, u postojećim gnijezdima postalo potaman i odviše dobro. Pomanjkanje ambicija, romantičarskog i revolucionarnog zanosa, pokazala je historija, teatru nikada ne može naškoditi." (''Oslobođenje'', 19. juli 2001)
*Mile Stojić
**"Sve može uništiti domaće izdavaštvo. Jer, u nas su jako krhke kulturne kategorije. Na vlast su došli ljudi koji su opljačkali izdavače, ljudi koji nam tumače nekakav kapitalizam a ni oni ne znaju šta je to... Osim toga, ne može Makova poezija potpadati pod tržišni princip! Ne samo u Hrvatskoj ili BiH, ne može ni u Njemačkoj. Takve knjige su značajne za duhovni život jednog naroda ali one nisu tržišna roba. Ni novine, koje imaju najveći uticaj kod intelektualaca, nemaju ogromne tiraže. Kod nas o tržištu govore ljudi koji su se nagrabili u ratu i sada to žele, po svaku cijenu, zaštititi. Treba plaćati porez, ali ne može se porez plaćati na poeziju, na teatar, na balet..."
*Nikola Pejaković
**"Vrlo rano sam s posvađao sa pozorištem iz nekih razloga koji zahtijevaju malo dužu priču. Ljubav prema glumi postoji još od Akademije, ljudi su me zvali da radim i mnogi me doživljavaju kao glumca. Nemam ništa protiv toga, mada, da ne bude zabune, meni je vrlo jasno da ja nisam glumac." (''za "Blic"'')
*Pero Kvrgić
**"Nekada je u pozorištu bilo više organizirane publike. Postojale su parole - Kultura narodu. Ljudi su bili naivniji i srdačniji i nije bilo toliko medija. Sve je bilo skoncentrisano na pozorište, koje je bilo od velikog značaja, i u to vrijeme je okupljalo veliki broj gledalaca. Danas su kina i pozorišta gotovo prazna, a zamijenili su ih kompjuteri, DVD-ovi i raznorazna moderna tehnika." (''za "Dan"'')
*Rodrigo Garcia
**"Oni koji dolaze na naše predstave su ljudi koji imaju novca da plate kartu, a mi dolazimo iz krajeva gdje govorimo o ljudima koji ne samo da nemaju novca da plate karte već nemaju ni hljeba. Zato je logično da često izgleda da je naš diskurs agresivan, ali ja vjerujem da on u sebi nosi i neku nadu. Na margini institucionalnih pozorišta koje finansira država moraju postojati pozorišta otpora koja imaju šta reći." (''za "Feral Tribune"'')

Tema


Identitet

1 Citati
*Amartya Sen
**"Pojedinačna ljudska bića sa njihovim različitim pluralnim identitetima, mnogobrojnim afilijacijama i različitim udruživanjima su suštinski društvena stvorenja sa različitim vrstama društvenih odnosa. Prijedlozi da vidimo osobe tek kao članove jedne društvene grupe temelje se na neprikladnom razumijevanju opsega i kompleksnosti bilo kojeg društva u svijetu." (''Ideja pravde'')
**"Svijest o identitetu može značajno pridonijeti snazi i toplini naših odnosa s drugima, susjedima ili članovima iste zajednice ili sugrađanima ili sljedbenicima iste religije. Usmjerimo li svoju pažnju na određeni identitet, naše međusobne veze mogu se obogatiti i radit ćemo usluge jedni drugima i napraviti ćemo odmak od vlastitih egocentričnih života [...] [S]vijest o identitetu može jednako odlučno isključiti mnoge, kao što može i toplo prihvatiti druge. Uspješno integrirana zajednica u kojoj pripadnici nesvjesno rade posve divne stvari jedni za druge, vrlo izravno i s puno solidarnosti, mogla bi biti upravo ona zajednica u kojoj se cigle bacaju kroz prozore imigranata koji su se odnekud doselili u regiju. Nesretna okolnost isključivanja ide ruku pod ruku s darovima uključivanja." (''Identitet i nasilje'')
**"Kultivirano nasilje povezano sa sukobima identiteta kao da se ponavlja diljem svijeta s upornošću koja raste." (''Ibid.'')
**"Alternativa podijeljenosti jedne najistaknutije kategorizacije nije u bilo kojoj nerealnoj izjavi kako smo svi velikim dijelom isti. Što nismo. Već, glavna nada za skladom u našem problematičnom svijetu leži u mnogostrukosti naših identiteta koji se presijecaju međusobno i bore protiv oštrih podjela oko jedne jedine ustaljene linije žestokih podjela kojoj se navodno ne može oduprijeti. Naša ljudskost koju dijelimo divljački je napadnuta kada se naše razlike svedu na jedan izmišljen sustav jedinstveno moćne kategorizacije." (''Ibid.'')
**"Opirući se umanjivanju ljudskih bića, čime se bavila ova knjiga, možemo također otvoriti mogućnost za svijet koji može prevladati sjećanje na svoju problematičnu prošlost i ublažiti nesigurnosti svoje teške sadašnjosti. Kao jedanaestogodišnji dječak nisam mogao puno učiniti za Kadera Miju dok je krvareći ležao i držao glavu u mom krilu. Ali zamišljam drugi svemir, ne izvan našeg dosega, u kojem on i ja možemo zajedno potvrditi naše mnogobrojne zajedničke identitete (čak i dok zaraćeni separatisti kucaju na vrata). Moramo biti sigurni, prije svega, da nam horizont ne dijeli um na dva dijela." (''Ibid.'')
*Aristotel
**"U utvrđivanju identiteta grada moramo pogledati ustav." (''Politika'')
*Asim Mujkić
**"Većina današnjih institucija našeg školstva reducirano je u funkcionalnom smislu na jedinice ideološke reprodukcije, na pogone proizvodnje zasebnih etnopolitičkih identiteta u nepomirljivoj opreci prema drugima, što je sa svoje strane drastično provincijaliziralo institucije koje su po prirodi svog posla suštinski univerzalističke." (''Obrazovanje kao proces naturaliziranja etnonacionalne ideologije'')
**"Moramo imati u vidu najprije da je bosanskohercegovačko društvo u strukturnom smislu nasilničko društvo etnonacionalnih homogenih kolektivističkih identiteta u procesu svog nacionalnog zaokruženja. Ti identiteti – nacije u procesu proizvodnje (‘under construction’) - su proizvodi niza nasilnih praksi stvorenih otvorenom ilegalnom upotrebom sile, etničkim čišćenjima i genocidom. Po nizu svojih karakteristika ove prakse se mogu okarakterizirati nacionalnim revolucijama koje su prekinute izvanjskom intervencijom međunarodne zajednice [...] Revolucionarni prevrat tokom niza ratova na području bivše Jugoslavije, a osobito u BiH, podrazumijevao je korjenite strukturne društvene promjene. Bilo je potrebno uspostaviti, doslovno proizvesti, najprije aktom čiste sile, a potom cijelom mrežom novih zakona, pretpostavke za buduću državnu, odnosno nacionalno-državnu infrastrukturu, ključne elemente za izgradnju fundamentalnih institucija nove političke zajednice od vlastite vojske, policije, sudstva do školstva, muzeja i galerija koje će čuvati, razvijati i baštiniti etnonacionalnu partikularnost. Nakon temeljitog etničkog prekomponiranja cijelih područja BiH pristupilo se temeljitom etnonacionalnom pre- komponiranju zatečenih ili formiranju sasvim novih institucija. Taj proces pratio je svojevrsni geografski kopernikanski okret, proizvodnje vlastitog etnonacionalnog prostora kroz preimenovanja gradova, naselja, gradskih ulica što je sastavni dio svake revolucionarne prakse [...] Nakon nasilnog prekida etnonacionalnih revolucija, nastupio je period ‘dejtonske BiH’ kojeg, u terminima političke ontologije karakterizira razvijanje cijele mreže rituala etničke mobilizacije kojima se nastavlja ‘mirnodopski’ proizvoditi nacija, uz pomoć kontroliranih praksi etničke kolektivne mobilizacije, manifestacija grupnog jedinstva koje se u praktičnoj ravni otkrivaju kao mreža diskriminatornih praksi. Ova kontrolirana ritualizacija grupnog jedinstva koja održava revolucionarni duh nacionalnog zasnivalaštva zove se ''događanje naroda'' [...] Dakle, na djelu je hegemonija tri performativne kolektivističke naracije identiteta koje opstoje na radikalnoj negaciji drugog koja je sama po sebi destruktivna jer je njena ključna karakteristika proizvodnja i održavanje političkog neprijatelja i stalno opiranje njegovoj institucionalizaciji koja, sa svoje strane, prijeti da konflikt pretoči u dosadne procedure i ‘isprazno javno brbljanje’. Taj ‘herojski’ nacionalizam koji ustrajno odolijeva stalnoj egzistencijalnoj opasnosti za svoj etnički kolektiv čime ga drži na margini političkog, nakon oružanog teritorijalnog razgraničenja ustremljuje se na preuređenje svog biološkog tkiva, na utiskivanje identitetskih oznaka uniformirajući javni prostor uz pomoć dominantnih metafora etno- nacionalnog jedinstva, užurbano proizvodeći svoj distinktivni nacionalni identitet, odnosno njegove poželjne značajke na koje će se, kao na činjenice ‘objektivnog’ realiteta, pozivati u svom svakodnevnom političkom djelovanju. U tom smislu, institucije obrazovanja imaju značajnu ulogu: na svojim nižim instancama – osnovna i srednja škola - usvaja etnonacionalna zgotovljena, proizvedena znanja i učestvuje u njihovom, rječnikom Butlerove kazano, ‘recitiranju’ i ‘ponavljanju’ – a na svojim višim instancama – visoko obrazovanje – osposobljava mlade za učešće u daljoj proizvodnji fraza i metafora kolektivnog identiteta koji će se recitirati i ponavljati s namjerom proizvodnje ontološkog učinka. Ova užurbana proizvodnja kolektivnih identiteta je u BiH značajno otežana kulturno-historijskom bliskošću naših etničkih kolektivâ – nepodnošljivo istim jezikom kojim se služe i razumiju jedni druge, što dovodi do frustracije usljed gubitka intimnosti i nemogućnosti potpunog odjeljivanja. Ništa bolje ne stoje identitetske naracije niti s historijom koja obiluje tendencijama međusobnog preplitanja i ukrštanja. Ukoliko je proizvodnja ‘prirodnih’ kolektivističkih identitetskih naracija ‘neprirodna’, agresivnija u svojoj diskriminativnosti, nasilnija nad životom svakodnevlja, nerazumnija, utoliko je ta proizvodnja razlike po svaku cijenu brutalnija i sveobuhvatnija – od vrtića do grobalja." (''Ibid.'')
*Eldar Sarajlić
**"[P]rioriteti etničkih aktera su mnogo češće vezani uz potrebu politike priznanja nego politike distribucije. Bosanskohercegovačko tranzicijsko iskustvo savršeno svjedoči o takvoj prirodi politike etniciteta: etnički akteri se čine mnogo zainteresovanijim da unaprijede formalno-simboličku od socijalno-ekonomske pozicije članova svojih pretpostavljenih zajednica. O socijalnoj i ekonomskoj nejednakosti koja proizilazi iz tranzicijom nametnutih društveno-političkih okvira danas se u Bosni i Hercegovini veoma rijetko govori, a takva pitanja ne nalaze se na listi prioriteta niti jedne etnopolitičke partije. Mnogo važnijim se čine pitanja etničkog priznanja i simboličke reprezentacije, poput etničke kulture, folklora, himni, spomenika, jezika, etničkih tv kanala, sportskih timova, zastava i vjerskih objekata. / To međutim ne znači da ispod površine etničkih odnosa ne postoji struktura eksploatacije koja prevazilazi površinske linije podjele uspostavljene po etničkom ključu. Skoro po pravilu, najgrlatiji zagovornici etničkog identiteta u bosanskohercegovačkoj političkoj sferi su obično oni koji od postojeće društvene konstelacije imaju najviše ekonomske ili političke koristi. Etnički identitet se tako otkriva kao politička ideologija par excellence, sistem projiciranih vrijednosti kao mehanizam političke kontrole." (''Kultura kulture'')
**"[M]ožemo utvrditi da prihvatanje minimuma liberalnih političkih načela uglavljenih u ustav države može predstavljati osnov identiteta zajednice [...] Međutim, taj identitet ne treba biti preduvjetom, odnosno uzrokom udruživanja u političku zajednicu, već njena demokratsko-deliberativna posljedica. U tom kontekstu, politički identitet, kao opredijeljenje za život u zajednici koja će transcendirati kulturnu sličnost i zasnovati se na principima solidarnosti izvedenim iz individue kao ključne riječi refleksivno shvaćene postmoderne politike, ne predstavlja supstitut za bilo koju vrstu ličnog ili kolektivnog identiteta koji bi se izvodio iz zajednice jezika, religije, seksualnog opredjeljenja ili rase, već njegov politički uslov, odnosno odrednicu njegove političke slobode u okvirima date države." (''Ibid.'')
*Elisabeth Anderson
**"[P]ojedinci koji djeluju iz toplih osjećaja za članove unutar svoje grupe u kontekstu ličnih odnosa prijateljstva i prisnosti ne ponižavaju vanjske grupe, niti na drugi način djeluju nepravedno. Članovi vanjske grupe nemaju moralno pravo da zahtijevaju da se sprijatelje s tim pojedincima. Ovo ne znači da je takvo ponašanje van moralne kritike. Ono sadrži klice nepravde jer može proširiti svoje učinke van sfere intimnih odnosa i može voditi kategoričkoj nepravdi, predrasudama, i stigmi [...] [D]ržava [ne treba] biti pasivna oko etnocentričnih veza, čak i kada su zakonite i nisu nepravedne. To iz razloga što takve veze sadrže klice nepravde, i država treba preduzeti korake da spriječi etnocentrične obrasce afilijacije od toga da se ne reprodukuje u institucije civilnog društva poput javnih škola. Ona treba preduzeti aktivne korake da dovede u zajedništvo studente iz različitih grupa. Etnocentrizam također čini prepreku u razvoju zajedničkog identiteta kao građana, što je potrebno da se održi snažna demokratska kultura i podrži demokratska uprava. Ovo daje državama dalje razloge da ohrabruju ljude da kuju inkluzivnije, manje parohijalne identitete u domenima koje kontrolišu." (''Imperativ integracije'')
*Georg Wilhelm Friedrich Hegel
**"Apstraktni identitet sa sobom još nema života... Nešto, dakle, ima život samo ukoliko sadrži proturječnosti u sebi i ima snage da može proturječnost u sebi da obuhvati i da je zadrži."
**"...jedna od osnovnih predrasuda današnje logike i običnog predstavljanja sastoji se u shvaćanju da proturječnost nije toliko bitna i imanentna odredba kao identitet... čak ako bi bilo govora o rangu i ako bi se obje ove odredbe fiksirale kao odvojene, proturječnost bi trebalo smatrati dubljom i bitnijom. Jer identitet u sravnjenju s proturječnošću samo je odredba proste neposrednosti, mrtvog bića, dok je proturječnost korijen svakog kretanja i života: samo ukoliko nešto ima u sebi samom proturječnost, kreće se, ima impulsa i djelatnost." (''Dijalektika i osnovni zakoni formalne logike'')
*Hanna Lerner
**"Ustavi usvojeni od duboko podjeljenih društava mogu zaista oslikavati identitet 'naroda' u čije ime je ustav pisan. Oni to čine predstavljajući identitet 'naroda' kao što je postojao u vrijeme ustavotvorstva, drugim riječima, ''podijeljeni identitet''." (''Stvaranje ustava u duboko podjeljenim društvima'')
**"U doboko podjeljenim društvima, inkrementalistički ustavi ostvaraju legitimnost i pristanak predstavljajući identitet naroda kakav zaista i jeste - duboko podijeljeni. Na ovaj način, inkrementalistički ustavni pristup ide van kako esencijalističkog modela 'države-nacije', tako i proceduralističkog 'liberalnog' modela odnosa ustava i identiteta. U jednu ruku, inkrementalistički ustav ne teži predstaviti homogenu cjelinu i priznaje da je društvo segmentirano. U drugu ruku, ne pokušava 'privatizirati' pitanja identiteta ignorišući ih i isključujući ih iz ustavne arene. Radije, priznaje interne napetosti, i koristi dvosmisleni i magloviti jezik u pokušaju da odloži - ne da zanemari - odluke koje se tiču temeljnih aspekata ustava." (''Ibid.'')
*Hamdija Pozderac
**"I Muslimani i Srbi i Hrvati, kao i pripadnici drugih naroda i narodnosti koji žive u BiH, obezbjeduju i ostvaruju u njoj svoj nacionalni identitet i punu afirmaciju nacionalnih vrijednosti. Upravo iz tih razloga, iako se BiH ne definiše kao nacionalna država u klasicnom smislu, ona je uistinu i nacionalna država i za Srbe, i za Hrvate i za Muslimane i za pripadnike drugih naroda i narodnosti koji žive na njenom tlu." (''Glavni referat na proglašenju Ustava 1971. godine'')
*Helder De Schutter
**"Ja razumijevam kulturalni inžinjering kao politički cilj koji ohrabruje razvoj određenog sloja nacionalnog identiteta iz instrumentalnih razloga, definiranih kao ne-identitarni razlozi: razlozi koji trebaju da zaštite ne identitarnu vrijednost nacionalnog identiteta, već radije njegovu instrumentalnu vrijednost. Dati ću jasan primjer. Zamislite da se smatra poželjnim implementirati neku formu evropske šeme socijalne pravde. Ako je tako, onda razumno gajenje evropskog nacionalnog identiteta će biti korisno za taj projekat [...] [V]ažno je da se kulturalni inžinjering ne sukobljava sa argumentom nacionalnog identiteta. Instrumentalni argument nema prioritet nad argumentom identiteta, i nije dio argumenta kulturalnog inžinjeringa da evropski identitet treba ili će ukinuti ili zamijeniti sve nacionalne identitete. Legitimno je ako u određeno vrijeme ljudi svojevoljno napuste svoje izvorne identitete i jedinstveno se identifikuju sa novim slojem identiteta. Ali to ne znači da oni koji to nisu učiniti nemaju pravo na političko priznanje svojih identiteta. Stoga, trebamo ograničiti spektar instrumentalnih razloga za gradnju-nacije na stimuliranje dodatnog nivoa identiteta. Stimuliranje dodatnih nivoa je moguće jer [...] identiteti nisu "isključivi": ljudi su sposobni prisvojiti višestruke identitete istovremeno." (''European Ties that Bind: Political or Cultural?'')
**"Kada se razmišlja o osmišljavanju jedinstva za političke zajednice koje nisu ujedinjene u smislu nacionalnosti, tri se smjera mogu zamisliti. Prvi ni jednoj identitarnoj grupi ne daje nacionalno priznanje, i pomjera izvor identiteta na zajedničke političke principe. To je obrazloženje iza ustavnog patriotizma. Drugi pokušava da premjesti srce demokratije i pravde na manje nacionalno homogene političke zajednice, ili, gdje se to čini nemogućim, daje, da se tako kaže, svo nacionalno priznanje jednoj od nacionalnih kultura koje postoje u političkoj zajednici. To je liberalno nacionalni smjer kako se uobičajeno razumijeva. Dalja mogućnost nije u uskraćivanju priznanja prema svima, niti u davanju istog jednoj grupi, već davanje istog svim grupama. To je pluralistička alternativa [...] Ona svesrdno prihvata gradnju-nacije, temeljeći jedinstvo na svojstvima od kojih ustavni patriotizam tipično bježi, kao što su historijske tradicije, međusobna poštovanja starih nacionalnih kultura i lingvističkih kultura, ili evropskog kulturnog identiteta. Ali ipak to čini na način koji je inkluzivan i otvoren, i koji poštuje pod-EU nacionalne identitete." (''Ibid.'')
**"[K]ada se od ljudi zahtijeva da izaberu principe za povlačenje granica u izvornoj poziciji poput one Rawlsove - ne znajući svoju rasu, etnicitet, ili jezik [te ako su] upoznati sa opsegom kulturne hibridizacije, jezičkog ukrštanja, mješovitih ili višestrukih identitarnih struktura poput binacionalnih identiteta, i odsutnosti identičnih identitetskih struktura među članovima jedne iste teritorijalne jedinice, postoje dobri razlozi da vjerujemo da bi izabrali federalne oblike zaštite kulturnog konteksta izbora. Onda bi znali da pojedinci koje predstavljaju mogu imati kulturne povezanosti koje su veće od monokulturalne nacije, da mogu biti dio više od jednog nacionalno-kulturnog konteksta, te da svaki pojedinac ne izvodi svoj kulturni identitet iz istog takvog konteksta. Kao posljedica toga, stranke u izvornoj poziciji bile bi zabrinute da zaštite interes da institucije ne budu utemeljene u nacionalnom identietu koji ne dijele. Budući da ne znaju da li će biti članovi institucionalno priznatih identiteta, oni će umjesto toga preferirati koncepciju federalizma koja tretira različite nacionalno identitetske grupe jednako. Jednako postupanje ne znači da asimetrična rješenja u podjeli vlasti između federalnih i poddržavnih jedinica ili između samih poddržavnih jedinica ne možu biti opcija. Takva asimetrična rješenja mogu se vidjeti kao izražaji jednakog postupanja, ako shvatimo da ono što želimo da tretiramo kao jednako nije priznavanje nacija (recimo, dajući pola dostupnih ovlasti Katalonskoj naciji, a drugo pola Španskoj naciji), već nacionalno-identitetskih grupa (recimo, predominantno Katalonske i samo djelimično Španske grupe, ili 50/50 dualne grupe, itd.). Tretiranje identitetskih grupa jednako može zaista implicirati diferencirano priznavanje ili asimetriju, tako da uzme u obzir snagu identiteta." (''Federalism As Fairness'')
*Ivan Lovrenović
**"Tako je Ivo Andrić, njegova književnost – uza sve drugo što jest i čemu “pripada” - danas zapravo jedino čvrsto i sigurno mjesto kompleksnoga bosanskohercegovačkoga identiteta, mjesto u koje je taj identitet pohranjen i iz kojega je razgovijetno čitljiv. I tu nastaje turobni paradoks: proces stvaranja i divergiranja triju zasebnih i odvojenih nacionalnih kultura u Bosni i Hercegovini – koji bi se lako mogao pokazati nepovratnim - proizvodi kulturnu situaciju u kojoj je takva vrsta identiteta, zapravo, nepoželjna. Rezultat: najbosanskiji pisac, k tomu pisac apsolutne, nulte estetske vrijednosti, u Bosni je danas kod jednih na niskoj, kod drugih na pogrešnoj cijeni." (''Ivo Andrić: paradoks o šutnji'')
*Film "Identitet"
**"Identitet je tajna. Identitet je misterija. Identitet je ubica." (''reklamna rečenica'')
*Mairead Corrigan
**"Sasvim sigurno je došlo vrijeme da naš identitet kao ljudi za nas postane najvažniji: da naše zajedničko "biti čovjek" prepoznamo kao naš prvi identitet; da smo prije svega ljudi koji su rođeni u ovom današnjem svijetu da bi bili voljeni i da bi voljeli - mi smo povezani jedni sa drugima i potrebni smo jedni drugima."
*Mattias Kumm
**"Kada nacionalni sud prizove ustavni identitet nacionalne zajednice kao argument za nepoštovanje pravne obaveze, nije [...] neuvjerljivo razumjeti tu tvrdnju kao demokratski “konstitucionalizovanu” verziju onoga što se na pojedinačnom nivou može prepoznati kao prigovor savjesti." (''The Moral Point of Constitutional Pluralism: Defining the Domain of Legislative Institutional Civil Disobedience and Conscientious Objection'')
*Siniša Malešević
**"[I]nstitucije nacionalne države koriste imaginarij i retoriku solidarnosti mikro-nivoa da kontinuirano legitimiziraju i mobiliziraju društveno djelovanje pojedinaca pod njihovom kontrolom. To se ponekad čini kroz namjerna djelovanja političkih preduzetnika, nacionalističkih intelektualaca ili vojnih figura, ali u većini drugih slučajeva to je gotovo praksa iz navike u koju su uključene sve savremene nacionalne države. U ovom kontekstu, organizaciono generisana, duboka ideološka penetracija jeste preduslov za organizacioni uspjeh. Kumulativna birokratizacija prinude nudi dugoročno izgrađenu organizacionu okolinu, ali ideologija nacionalizma jeste ono što 'prevodi' istinsku mikro-solidarnost u privrženost specifičnoj državi naciji. Ono što se s vana i kolokvijalno percipira kao da ima snažan 'nacionalni identitet' jeste zaista slika dugoročnog strukturalnog razvoja: kapacitet države nacije ili društvenih pokreta (u slučajevima gdje je ambicija za secesijom) da ideološki i organizaciono penetriraju univerzim na mikro-nivou i da povežu različite đepove mikro-solidarnosti u široko-društveni narativ ideološkog jedinstva na makro-nivou. Ne postoji 'nacionalni identitet' bez ideologije, društvene organizacije i mikro-solidarnosti. Jedinstvena, historijski proizvedena, kombinacija ta tri procesa čini mogućim ono što se percipira kao 'nacionalni identiteti'. Ovo očito ne znači reći da su nečiji osjećaji povezanosti sa nacijom neiskreni ili rezultat indoktrinacije. Nasuprot tome, diskurs 'nacionalnog identiteta' je daleko najdominantniji ''weltanschauung'' savremene ere." (''Do national identities exist?'')
*Tarik Haverić
**"U proteklih 150 godina, nastojanjem 'djelatnih manjina' koje u svakom srednjoevropskom nacionalističkom pokretu - iznoseći historijske, etnografske ili filološke "dokaze" - utvrđuju osnovne parametre mita o naciji, bosanskomuslimanski identitet je oblikovan na etnoreligijskim a ne na građansko-republikanskim osnovama. Otud bosanski muslimanski subjekt svoje napredovanje u osvajanju slobode ne mjeri povećanjem sposobnosti pojedinca da utječu na vlastiti život, već (ne)zavisnošću političkih entiteta i njihovih idealiziranih poglavara (banova, kneževa, kraljeva, ajana itd.) s kojima se etnoreligijska skupina retrospektivno poistovjećuje. U toj projekciji, današnji Bošnjaci nisu socijalna i historijska konstrukcija već jednom davno formiran kolektivitet s nepromjenjivim biološko-kulturnim značajkama, čiju ljudsku podlogu čine 'bogumili' tj. bosanski heretici koji su nakon pada Bosne pod osmasku vlast masovno, dobrovoljno i takoreći u jednom trenutku prihvatili religiju osvajača [...] Zbog te 'dvokomponentnosti', bosanski muslimanski subjekt ima prema vlastitoj formativnoj prošlosti dva protivrječna stava. Današnja bošnjačka intelektualno-politička elita u pravilu veliča srednjovjekovnu bosansku državu i društvo, i istovremeno gaji, ponekad do idolatrije, kult Mehmeda Osvajača koji je samostalnost te države ''ukinuo''! Napetost između dvije vrste činjenično-vrednosnih iskaza kojima se ta prošlost opisuje je nerazrješiva, budući konstitutivna za bošnjački identitet, ali se protivrječnost nastoji ublažiti retoričkim sredstvima." (''Kritika bosanskog uma'')
**"Glave pune nedomišljenih pripovijesti o identitetu čija je pouka uglavnom da 'treba biti ono što jesi', ni bosanski subjekt ne pomišlja da su identiteti socijalni konstrukti koji se izgrađuju i razgrađuju, već ''pred''-postavlja vanvremen i neprotivrječan skup formi kolektivnog življenja kao 'ono što on jest' nezavisno od svake kontingencije, formi koje su - iz te perspektive - bile potiskivane, nipodaštavane i razarane tokom desetljeća ili čak stoljeća neprijateljske političke, kulturne i ekonomske dominacije a koje sada, nakon konačnog oslobođenja, treba restaurirati u njihovom punom sjaju, na upotrebu novim naraštajima koji će se, često uz groteskne rituale, u njima prepoznati. Ta 'restautracija' je, naravno, invencija, no element proizvoljnosti grčevito se prikriva: kulturno-političke elite predstavljaju taj ''izbor'' tradicije kao samorazumljiv povratak korijenima i 'ponovno otkrivanje narovnog bića'." (''Ibid.'')
*Will Kymlicka
**"[Z]ajedničke vrijednosti nisu dovoljne za društveno jedinstvo. Činjenica da dvije nacionalne grupe dijele neke vrijednosti ili principe pravde ne daje im nužno bilo kakve snažne razloge da se spoje (ili ostanu) zajedno, radije nego da ostanu (ili se razdvolje) dvije odvojene države. Šta više, ili šta još, se zahtijeva za društveno jedinstvo? Čini se da je nedostajući sastojak ideja ''zajedničkog identiteta''." (''Multikulturalno građanstvo'')
**"Pattenova centralna metafora 'kulturnog formatiranja' ilustruje problem. Metafora se može tumačiti na različite načine, oslikavajući različita gledišta o prirodi države. Kako Patten postavlja metaforu, država je poput izdavača koja bi preferirala da objavljuje bez privilegovanja bilo kojeg fonta, ali na žalost ne postoji univerzalni font, i stoga moramo ponekad birati između, recimo, Helvetike i Palatina. To je međutim tek tehnički izbor, nepovezan sa suštinskim vrijednostima ili suštinskim identitetom države. Budući da je kulturno formatiranje u ovom smislu za žaljenje, ali ipak nužan partikularizam koji je vanjski univerzalnim temeljnim principima liberalne demokratije, proporcionalno finansiranje je prikladan lijek. Dogodilo se da mnogi od nas koriste Helvetiku ovdje, ali to nema implikacija za to ko smo, ili za naše političke vrijednosti ili aspiracije, i stoga nam je drago dati proporcionalno finansiranje korisnicima Palatina. / Nepotrebno je reći da ovo nije način na koji stvarna liberalna država razmišlja o svom kulturalnom formatiranju. Suprotno tome, države stalno naglašavaju njihovo posebno formatiranje, i ohrabruju građane da misle o njemu kao suštinskom za njihov identitet. Kako su izabrali Helvetiku, oni pravdaju tu odluku govoreći da su oni Helvetikanci, koji žive u Helvetikalandu. I činjenica da smo Helvetikanci, koji žive u Helvetikalandu, upravo je ono što nas čini 'narodom' koji zajedno pripadaju, i koji mogu legitimno isticati pravo na narodni suverenitet. Ukratko, stvarne države uključene su u kulturno formatiranje jer je njihova legitimnost utemeljena na tvrdnjama narodnog suvereniteta, i ovo zahtijeva konsolidovanje smisla narodnjaštva [''peoplehood''] kroz zajednički identitet. Formatiranje, po ovom gledištu, nije nužnost za žaljenje, već vrlina: to je način održanja smisla zajedničkog pripadanja kao posebnog ''demosa''. Čak i da postoji univerzalni font, mi bi i dalje koristili Helvetiku, jer smo Helvetikanci, koristeći naša prava kao narod kroz Helvetikansku državu. / Ovo su dva potpuno različita koncepta formatiranja, i naš pristup manjinskim pravima će zavisiti od toga za koji mislimo da nudi bolju analogiju za savremenu državu. Ako prihvatamo prvu koncepciju formatiranja kao povremenu, ali žaljenja vrijednu, nužnost koja nema nikakvu veći svrhu građenja države, onda nešto poput prijednoga proporcionalnog finansiranja ima smisla. Ali ako mislite da se kulturno formatiranje često tiče gradnje države za održanje tvrdnji narodnog suvereniteta, onda su ulozi mnogo veći, rizici za manjine su ozbiljniji, i lijekovi koji se zahtijevaju su drugačiji. U slučaju nacionalnih manjina i domorodaca, lijek će vjerovatno uključivati dijeljenje suvereniteta i raspodjelu kontrole nad njihovim sopstvenim institucijama (tj., stvaranje multinacionalne države). U slučaju imigranata, lijek će vjerovatno uključivati priznanje unutar većeg nacionalnog projekta (tj, stvaranje multikulturnog nacionalizma). I tako, počevši od logike narodnog suvereniteta, brzo se vraćamo grupno-diferenciranoj teoriji odnosa države i manjina [...]." (''Liberal Multiculturalism as a Political Theory of State-Minority Relations'')

Tema


Djevojka

1 Citati
*August von Kotzebue
**"Od svih ludosti što ih počini djevojka, njena je prva ljubav jedna od najvećih."
*Cher
**"Ne mogu da zamislim ništa odvratnije od toga da budem dobra djevojka."
*Dušan Radović
**"Ko prvi djevojci njegova djevojka. Ko posljednji djevojci njegova žena."
*Jim Steinman
**"Dobra djevojka ide u raj; a loša djevojka ide svuda."
*Johann Wolfgang von Goethe
**"Djevojka uvijek više vjeruje ljubljenome nego majci."
*Winston Churchill
**"Moja savjest je dobra djevojka: mogu uvijek da se nagodim sa njom."

Tema


Cipele

1 Citati
*Apel
**"Obućar neka ne sudi iznad cipela."
*Georg Wilhelm Friedrich Hegel
**"Mada svako priznaje da nije u stanju napraviti cipele, premda ima i oči i ruke i može nabaviti i kožu i alat – kao da mjerilo za cipele ne posjeduje u svome stopalu!" (''Fenomenologija duha'')
*Georges Danton
**"I vi mislite da se domovina može nositi pod đonovima vlastitih cipela?"
*Helen Keller
**"Plakala sam što nisam imala cipele, dok nisam vidjela čovjeka koji nije imao nogu."
*Jovan Dučić
**"Neko ostari kao zlato i mramor, a neko kao cipela."
*Marilyn Monroe
**"Dajte mi cipele sa visokim štiklama, na njima ću osvojiti svijet."
*Zijah Sokolović
**"Kada smo igrali predstave, gledali smo samo u cipele publike: kada bih vidio očiščenu obuću, tek tada bih dizao glavu da pogledam kakva je pica gore. Međutim, u to vrijeme rijetke su bile očišćene cipele."(''Slobodna Bosna'', br. 253)

Tema


Teror

1 Citati
*Ivo Andrić
**"...nasiljem se mogu izvršiti prepadi i postići korisni preokreti, ali se ne može trajno upravljati. Teror kao sredstvo vladanja brzo otupi." (''Travnička hronika'')
*Izet Sarajlić
**"Ne smijemo dozvoliti da prevlada teror barbara nad ljudima koji misle."
*Hegel
**"Teror je eksplikacija pravog značenja revolucije."

Tema


Nerad

1 Citati
*John Maxwell Coetzee
**"Ali iznad svega je, dok se ljeto vuklo svome kraju, učio voljeti nerad, ne nerad kao krpice slobode potajno otkinute od prisilnog rada, ne kao one potajne krađe u kojima bi trebalo uživati sjedeći na petama pred cvijetnom lijehom, s vilicom u ruci, već kao podavanje samoga sebe vremenu, vremenu koje poput ulja polahko plovi licem svijeta s obzora na obzor, strujeći preko njegovog tijela, kružeći mu u pazusima i po međunožju, milujući mu očne kapke." (''Život i doba Michaela K.'')

Tema


Nijemci

1 Citati
*Ephraim Kishon
**"U Švicarskoj se govore tri jezika: Nijemci znaju francuski i italijanski, Francuzi znaju francuski, a Italijani znaju kako da obrađuju zemlju. Oni francuskog porijekla gledaju s visoka na Nijemce, Nijemci gledaju s visoka na Francuze, zajedno gledaju s visoka na Italijane, a svi zajedno gledaju s visoka na strance. (''Les Parents Terrible'')
*Herbert von Bismarck
**"Nijemci zaboravljaju da je Heine veliki pjesnik; samo Goethe mu je ravan. Historija će pokazati ko je u pravu: on ili mi."
*Paddy Ashdown
**"U ovoj zemlji sve se radi o historiji, i ako pogotovo Srbi, iako su strašne stvari počinili i Bosanci i Hrvati, ne shvate tu historiju, nećemo moći graditi stabilnu zemlju. Glavni teret krivice leži na srpskim leđima i oni to moraju priznati, kao što su i Nijemci."
*Primo Levi
**"Kako je moguće da je uništavanje miliona ljudskih bića bilo izvršeno u srcu Evrope bez ičijeg znanja? Uprkos raznim mogućnostima informisanja, većina Nijemaca nije znala, zato što nisu željeli da znaju. Zato što, zapravo nisu željeli da znaju. Sigurno je istina da je državni terorizam veoma jako oružje, kojem se vrlo teško oduprijeti. Ali, isto tako je istina, da se njemački narod, kao cjelina, nije čak ni pokušao oduprijeti. U Hitlerovoj Njemačkoj je bio raprostranjen poseban propis: oni koji su znali nisu govorili; oni koji nisu znali nisu postavljali pitanja; oni koji su pitali nisu dobijali odgovore. Na taj način, tipični njemački građanin pobijedio je i odbranio svoje neznanje, koje mu je izgledalo kao dovoljno opravdanje za svoju privrženost nacizmu. Zatvarajući usta, oči i uši, on je izgradio za sebe iluziju neznanja, kojom je negirao svoje saučesništvo u događajima koji su se odigravali ispred njegovih vrata."
*Zuko Džumhur
**"Arapska pjesma rodila se u pustinji. Francuz je propjevao zbog žene, Italijan radi publike. Grk pjeva za bakšiš. Nijemac pjeva na komandu, a Srbin propjeva uz piće. Arapin je zapjevao od straha. Pustinja uplaši i junake i divove. Pustinje se jedino ne boje pjesnici (...) U pustinjama čovjek je propjevao da ne poludi. Možda se svaka poezija i svuda u svijetu rodila u pustinjama."

Tema Narod


Svinja

1 Citati
*Isus Krist
**"Ne dajte svetinje psima! Niti svoga biserja bacajte pred svinje da ga ne pogaze nogama pa se okrenu i rastrgaju vas." (''Matej'' 7, 6)
*Kur'an
**"On vam jedino zabranjuje: strv i krv i svinjsko meso, i ono što je zaklano u nečije drugo ime, a ne u Allahovo. A onome ko bude primoran, ali ne iz želje, tek toliko da glad utoli, njemu grijeh nije. – Allah zaista prašta i milostiv je." (''Krava'', 173)

Životinje Tema


Vizija

1 Citati
*Desmond Tutu
**"Moja vizija je potpuno nerasistička Južna Afrika ... nova, slobodna Južna Afrika u kojoj ćemo se svi, bijelci i crnci, držati za ruke, dok budemo koračali putem mira u novu Južnu Afriku, u kojoj će ljudi biti važni zato što su ljudi, Božija oličenja."
*Jonathan Swift
**"Vizija je umjetnost gledanja nevidljivog."

Tema


Blud

1 Citati
*Kur'an
**"I što dalje od bluda, jer to je razvrat, kako je to ružan put!" (''Al-Isra'', 32.)
*William Shakespeare
**"Zar nevjerstvo, to? Valjan to je trud
::Bludnika izdat, osujetit blud." (''Vesele žene vindzorske'')

Tema


Broj

1 Citati
*John Locke
**"Broj je najjednostavnija i najuniverzalnija ideja." (''Ogled o ljudskom razumu'')
*William Shakespeare
**"Kažu da u neparnim brojevima
::ima nekog predskazanja, bilo da je posrijedi
::rođenje, sreća ili smrt." (''Vesele žene vindzorske'')

Tema


Dar

1 Citati
*Josef Čapek
**"Stvarna i sigurna sreća mnogo je više dar misli i srca nego dar vanjskog svijeta."
*Leo Buscaglia
**"Život je Božji dar vama. Način nan koji ga živite, vaš je dar Bogu."
*Film ''Šesto čulo''
**"Nije svaki dar blagoslov." (''reklamna rečenica'')
*William Shakespeare
**"Dat mi je takav dar, prosto-naprosto; imam ludo ekstravagantan i neukroćen duh, natučen oblicima, slikama, uobličenjima, predmetima, idejama, poimanjima, razigranostima, preobraženjima: sve se to začinje u želucu moje memorije, hrani u utrobi moje pia mater, a izliva kad sazri prilika." (''Uzaludni ljubavni trud'')

Tema


Zakletva

1 Citati
*Bernard Shaw
**"Ja sam odgojen da služim drugome, ali sam od prvog časa znao da je đavo moj prirodni gospodar, kapetan i prijatelj. Vidio sam da on ima pravo i da svijet samo od straha puže pred onim, koji ga je osvojio... Obećao sam mu svoju dušu i zakleo sam se, da ću biti na njegovoj strani na ovom i na drugom svijetu. Ovo obećanje i ova zakletva učinili su od mene čovjeka." (''Đavolov učenik'')
*William Shakespeare
**"Dajte već jednom ove zakletve
::Da izgubimo, ne bismo l' se našli,
::Il' ćemo sebe da izgubimo,
::Pri zakletvama svojim ostajući." (''Uzaludni ljubavni trud'')

Tema


Veličina

1 Citati
*Albert Camus
**"Veličina čovjeka je u njegovoj odluci da bude jači od svoje sudbine."
*Charles Simmons
**"Istinska veličina sastoji se u tome da budemo veliki u malim stvarima."
*Isaac Bashevis Singer
**"Kakva mi je to velika stvar pokazati zanos u vrijeme obilja? Istinska je veličina u tome da se čovjek predaje radosti kad voda oko njega raste."
*Victor Hugo
**"Veličina jednog naroda ne mjeri se brojem, kao što se veličina čovjeka ne mjeri stasom. Njegova mjera je količina inteligencije i vrline koje posjeduje."
*William Shakespeare
**"(...) Ali neka te velikanstvo ne plaši:
::neki su rođeni veliki, neki stiču veličinu, a
::nekima veličina pada s neba." (''Bogojavljenska noć'')

Tema


Sahat

1 Citati
*Albert Einstein
**"Kad čovjek sjedi jedan sahat sa lijepom djevojkom, to vam se čini kao jedna minuta. Ali neka sjedi jednu minutu na vrućoj peći - to je duže od jednog sahata. To je relativnost."
*Film ''Pulp Fiction''
**Kapetan Koons: "Na način na koji je tvoj otac gledao na ovaj sahat, on je bio tvoje rođeno pravo. On bi bio proklet prije nego što bi dopustio da neki od onih kosookih stavi svoje masne ruke na rođeno pravo njegovog djeteta. Zato ga je sakrio na jedino mjesto za koje je znao da može sakriti nešto: svoju guzicu. Pet dugih godina, nosio je ovaj sahat u svojoj guzici. Onda, nakon što je umro od dezenterije, dao je ovaj sahat meni. Ja sam krio ovaj neudobni komad metala u svojoj guzici dvije godine. Onda, nakon sedam godina, poslat sam natrag svojoj porodici. I sada, mladi čovječe, dajem ti ovaj sahat."
*William Shakespeare
**"I šta, zar ja! Ja volim! Prosim ja!
::Ja želim neku ženu! Ženu što je
::Njemačkom slična sahatu, koji,
::Opravljan stalno, stalno je u kvaru
::I kako valja nikad ne radi,
::Te, mada vrijeme vajno kontroliše,
::Uporno mora da se kontroliše,
::Ne bi li kako valja radio!" (''Uzaludni ljubavni trud'')
**"Što vrijeme traćim, sahat me kori." (''Bogojavljenska noć'')

Tema


Islamofobija

1 Citati
*Muhamed Filipović
**"Islamofobija je odgajana vijekovima i ona se naslanja na staru evropsku islamofobiju koja potiče još od krstaških ratova i stava Svetog njemačkog rimskog carstva (Achen 800. godine) da Evropa mora biti kršćanska, te da sve muslimane treba iz nje istrijebiti. To je uspjelo u Španiji, Italiji i započelo, ali nije uspjelo, na Balkanu. Islamofobija se njeguje i zbog toga što se kod nas vrši identifikacija vjere i nacije, pa se nacionalni interesi i sukobi projiciraju i na vjeru. Sama po sebi islamofobija nije osnovana i ne bi smjela biti dopuštena ni po crkvenom kanonu, ni po sadržaju Isusove vjere ljubavi, ako je takva vjera i moderno kršćanstvo jedne, druge ili treće provencijencije." (oktobar 2005. za Radio Slobodna Evropa o islamofobiji)

Islam


Mostar

1 Citati
*Hamza Humo
**"Mostaru grade, gdje rastu zlatni dani
:I zori smokva
:A crni kiparis podsjeća na grčko groblje,
:Gdje su ti sada mangupi nasmijani?"
:(iz pjesme "Oproštaj s Mostarom")
*Predrag Matvejević
**"U povijesti barbarstva, najgore mjesto dobili su rušitelji gradova. Mostar su počeli rušiti "Srbi", nastavili "Hrvati" – stavljam ih pod navodnike da ih razlikujemo od onih Hrvata i Srba koji nisu krivi, koji se zajedno s nama stide. Bez obzira na to ko je "prvi počeo", ko više a ko manje srušio ili ubio, jedna se krivica ne može opravdati drugom. Svako će odgovarati za se, rušitelji Mostara kao i Vukovara, mučitelji Sarajeva." (09.11.1993., Pariz)

Bosna i Hercegovina
Tema


Tehnologija

1 Citati
*Arthur C. Clarke
**"Ako je neka tehnologija dovoljno napredna, ne može se razaznati da li je riječ o tehnologiji iili magiji."
*Jeremy Rifkin
**"Zakon entropije ruši predodžbu o historiji kao progresu, negira mišljenje da nauka i tehnologija stvaraju sređeniji svijet.
*Karl Marx
**"Tehnologija otkriva aktivan stav čovjekov prema prirodi, neposredan proces proizvodnje njegova života, a s tim i društvene prilike u kojima živi i društvene predodžbe koje iz njih izviru."
*Ronald Laing
**"Možemo upotrebljavati najrazličitija dostignuća tehnologije, no ako su bez srca, nehumana - ostavimo ih po strani."
*William Dietrich
**"Tehnologija se mijenja, a ljudi ne. Ono što nas fascinira kod Rimljana ili Napoleona je to što tu kombinaciju ambicije, pohlepe, idealizma, okrutnosti i čuda možemo prepoznati i u našem vremenu. Mi smo u vremenu sofisticirane, ali krhke civilizacije, kojoj prijeti terorizam, bolesti, nuklearni rat ili ekonomski kolaps." (za ''Vijesti'')

Tema


Sigurnost

1 Citati
*Albert Camus
**"Svijet je nevažan! Onaj koji to uviđa zadobija slobodu. Mrzim vas jer niste slobodni! Vi koji vrlinu prodajete a sanjate o sigurnosti kao što djevojka sanja o ljubavi, vi koji ćete umrijeti u strahu ne znajući da ste lagali cijelog života... " (''Kaligula'')
*Henry Ford
**"Jedinu pravu sigurnost u današnjem svijetu čovjeku mogu pružiti znanje, iskustvo i sposobnost."
*Sun Tzu
**"Dubokim znanjem načela, nered se može pretvoriti u red, promijeniti opasnost u sigurnost, promijeniti razaranje u preživljavanje, promijeniti nesreću u sreću. Snažnom akcijom u skladu s Putom, može se privesti tijelo u područje dugovječnosti, dovesti um u sferu misterije, dovesti svijet do velikog mira i privesti zadatke do velikog ispunjenja."
*Zija Dizdarević
**"Bježe ljudi u tople, zagušljive, dimne i vlažne prostorije, sabijaju se jedan uz drugog po kafanama i birtijama; gonjeni mutnom potrebom da osjete toplu blizinu drugoga i da kroz žamor, dodir i dovikivanje dozive ono osjećanje sigurnosti kakvo po svoj prilici imaju ovce u toru." (''Zimska slika'')

Tema


Pijaca

1 Citati
*Branko Cvejić
**"Kada sam bio mali, majka me tjerala da idem na pijacu. I ja danas volim ići na pijacu. I idem. E, to je jedna divota. To izgleda divno. Kupujem, pa se cjenkam sa prodavačima. No, jedni vas vole kao glumca pa vam kao nešto učine, a drugi baš zato žele da vas odrape najviše na svijetu. Ali, meni je to jako zabavno." (''za "Blic"'')

Tema


Hrana

1 Citati
*Adrian Predrag Kezele
**"(...)Njihovi su dodiri bili moja hrana, baš kao i njihovi poljupci." (''Povratak Boginje'')
*Jonathan Swift
**"Laskanje je hrana za budale."
*Mahatma Gandhi
**"Čovjeku praznoga želudca hrana je bog."
*Muhammed
**"Hrana za jednog dovoljna je za dvojicu, hrana za dvojicu dovoljna je za četvericu a hrana za četvericu dovoljna je za osmericu." (''Muslimova zbirka hadisa'', 1311.)
*Paulo Coelho
**"Ljubav nas može dovesti u pakao ili u raj, ali uvijek nas nekamo odvede. Treba je prihvatiti jer je ona hrana našega postojanja." (''Na obalu rijeke Piedre sjela sam i plakala'')
*Tin Ujević
**"Knjiga nije hrana, ali je poslastica."
*William Shakespeare
**"Muzika je hrana ljubavi."
**Ako se ljubav hrani muzikom
::Svirajte još; tu hranu dajte meni
::U preobilju, te od presitosti
::Želja za jelom da prenemogne
::I premine!" (''Bogojavljenska noć'')

Tema


Rep

1 Citati
*Al di Meola
**"Današnji klinci su u užasnoj zamci loše muzike. Rep je uništio sve što je dobro. Tu ima vrlo malo talenta, a klinci to ipak slušaju. Oni osjećaju da ta muzika nekako odražava njihov život koji uopće nije dobar, pa ni muzika nije dobra. To je šteta. Ali, shvatit će to oni kada dođe vrijeme." (''za "Blic"'')

Tema


Književnost

1 Citati
*Denis de Rougemont
**"Onome ko bi o nama sudio prema našim knjigama moglo bi se učiniti da je preljub jedna od najčešćih preokupacija Zapadnjaka. Šta bi se dogodilo s našom književnošću da nema preljuba? Ona živi od krize braka."
*Jorge Luis Borges
**"Zato što se početak i kraj književnosti susreću u mitu." (''Parabola o Servantesu i Kihotu'')
**"U poretku književnosti, kao ni u drugima, nema čina koji nije kruna beskrajnoga niza uzrokâ i vrelo beskrajnoga niza posljedicâ." (''Coleridgeov cvijet'')
**"Oni koji potanko prepisuju jednoga pisca rade to bezlično, čine to jer brkaju toga pisca s književnošću, čine to jer slute da odvojiti se od njega po bilo čemu znači odvojiti se od razuma i pravovjernosti. Godinama sam vjerovao da je gotovo beskrajna književnost u jednom čovjeku. Taj čovjek bio je Carlyle, Johannes Becher, Whitman, Rafael Cansinos Assens, De Quincey." (Ibid.)
*Biblija
**"Sad je bio Isus svršio riječi ove, bilo je mnoštvo
::naroda zadivljeno naukom njegovom.
::Jer je učio kao jedan, koji ima moć, a ne kao
::književnici njihovi." (''Matej'', 7:29)
*Orhan Pamuk
**"Književnost ne predstavlja moć, književnost govori o razumijevanju, o sreći življenja i užitku promatranja i postojanja kroz riječi." (''Izjava uoči dodjele Nobelove nagrade'')
*Ralph Waldo Emerson
**"Veoma me u književnosti pogađa priviđenje da je čovjek napisao sve knjige (...) tolika je izjednačenost i istovjetnost suda i gledišta u tom pripovijedanju da biva jasno da je ono djelo jednoga svevidećeg i svečujećega gospodina." (''Eseji: druga serija''; VIII - "Nominalist i realist")
*Stephen Stills
**"Postoje tri stvari koje muškarci mogu napraviti sa ženama: voljeti ih, patiti zbog njih i pretvoriti ih u književnost."

Tema


Planiranje

1 Citati
*Agatha Christie
**"Najbolje vrijeme za planiranje knjige jest ono dok perete posuđe."
*Alberto Moravia
**"Stvarni život ne sačinjavaju naši planovi o sreći, nego baš ono što se protivi tim planovima i namjerama, ono što se slučajno dešava, što je potpuno nepredvidivo i što izaziva samo razočarenje i bol."
*Anatole France
**"Da bismo postigli, ne smijemo samo djelovati, nego i sanjati, ne samo planirati, nego i vjerovati."
*Dwight D. Eisenhower
**"Sudjelujući u pripremama bitaka, shvatio sam da su planovi beskorisni, ali da je planiranje nezamjenljivo."
*George S. Patton
**"Dobar plan danas je bolji od savršenog plana sutra."
*Joe Frazier
**"Vi možete osmisliti plan borbe, ali kad ona počne stvari mogu krenuti neplanirano i tada ste prepušteni vlastitim refleksima – dakle vještini koju ste stekli treningom."
*John Lennon
**"Život je nešto što se desi kad ste zauzeti praveći druge planove."
*Ralph Waldo Emerson
**"Za zacrtavanje plana djelovanja i njegovo sljeđenje do samoga kraja treba jednako toliko hrabrosti kao i biti vojnik."
*Victor Hugo
**"Onaj koji svakog jutra planira dnevne poslove i pridržava se plana, u ruci ima nit koja će ga provesti kroz labirint i obavezama najopterećenijeg života. Pravilno raspoređeno vrijeme nalik je zraci života koja prodire kroz sve njegove zanimacije. No, gdje nema plana, gdje se raspolaganje vremenom predaje tek pukom slučaju, ubrzo će zavladati haos."
*Winston Churchill
**"Umjesto da se unaprijed brinemo, bolje je da unaprijed razmišljamo i planiramo."

Tema


Svjedok

1 Citati
*Abdulah Sidran
**"Činjenica je da zlo ne zasljepljuje samo svoje žrtve, nego i spoljne svjedoke, posmatrače. Opažanje opasnosti ne povećava se već se smanjuje samim njenim približavanjem."
*Biblija
**"Ne svjedoči lažno na bližnjeg svog!" (''Izlazak'', 20:16)
**"A On reče mu: "Što me zoveš blagim? Niko nije blag osim jednog Boga. A ako želiš ući u život, drži zapovesti". Reče Mu: "Koje?" A Isus reče: "Da ne ubiješ; ne činiš preljube; ne ukradeš; ne svedočiš lažno". (''Jevanđelje po Mateju'', 19:17-18)
**"Jer zapovijedi: "Ne čini preljube! Ne ubijaj! Ne kradi! Ne svjedoči lažno! Ne želi požudno! I svaka druga zapovijed u ovoj se riječi sadrži: Ljubi bližnjega svojega kao samoga sebe!" (''Poslanica Rimljanima'', 13:9)
*Ervin Staub
**"Posmatrači, svjedoci koji nisu direktno vezani za akcije izvršilaca, pomažu u oblikovanju društvenih reakcija... Posmatrači mogu imati jak uticaj. Oni mogu odrediti značenje događaja i pokrenuti druge prema empatiji ili indiferentnosti. Oni mogu promovisati važeće vrijednosti i norme, ili svojom pasivnošću i neučestvovanjem u sistemu afirmisati izvršioci."
*Friedrich Nietzsche
**"Za mene je laž ne htjeti vidjeti nešto što se vidi, ne htjeti nešto vidjeti onako kako se vidi: nije važno zbiva li se laž pred svjedocima ili bez svjedoka. Najuobičenija je laž ona kojom čovjek sam sebi laže; laganje drugima razmjerno je rijetko." (''Antikrist'')
*Heraklit
**"Oči i uši su ljudima zli svjedoci ako imaju barbarske duše."
*Muhammed
**"Hoćete li da vas obavijestim o najboljem svjedoku? To je onaj koji posvjedoči prije nego što se to zatraži od njega." (''Muslimova zbirka hadisa'', 1059.)
*Mustafa Spahić
**"Dovedite mi crnog đavola, ali mi samo nemojte dovoditi hodžu za svjedoka!" (na suđenju muslimanskim intelektualcima 1983, Bošnjački front)

Tema


Muž

1 Citati
*Art Buchwald
**"Ako vaš muž iznenadno kupi dvogled, znajte da ste dobili novu komšinicu."
**"Srećan brak sačinjavaju troje: žena, muž i televizor."
*Erica Jong
**"Bigamija je imati jednog muža previše, monogamija je to isto."
*Honoré de Balzac
**"Ljubavnik ima sve vrline i sve mane koje mužu nedostaju"
**"Muža će najbolje osvetiti ženin ljubavnik."
*Mehmed Meša Selimović
**"Muž koji želi sebi dobro, poslušaće ono što mu žena kaže."
*Muhamed Hevai Uskufi
**"Svaka žena zagluša
:koja muža ne sluša,
:njome šejtan brod kuša."
*Oscar Wilde
**"Postoji samo jedna doista velika tragedija u životu žene. To je činjenica da je njena prošlost njezin ljubavnik, a njena budućnost njezin muž."
*Ža Ža Gabor
**"Svoje bivše muževe nikad nisam omrzla do te mjere da bih im vratila sve poklone koje su mi dali u vrijeme braka."
**"Uopće nije lako zadržati svog muža, zato je lakše usrećiti tuđeg."

Tema


Nogomet

1 Citati
*Béla Hamvas
**"Jedanaest muškaraca sklopilo je savez i stalo drugoj jedanaestorici nasuprot. Zadatak je zabiti loptu u protivnička vrata. To je nogomet. Sve što karakterizira muški kolektiv je tu: pravilo, zavjet, uniforma, protivnik. I igra je toliko važna da je pedeset hiljada ljudi gleda bez daha. I ako neko zna što znači biti u ratu, logoru, poduzimati opasne pothvate, biti na ratnom brodu s osamdeset osam sličnih muškaraca stavljajući život na kocku, i ako proživi ono što Amundsen ili Shackelton pričaju o svojim drugovima, sudionicima antarktičke ekspedicije, tu nadmoć, spokoj, odricanje, solidarnost, humor, ljubaznost, samožrtvovanje, koje su ti ljudi pokazali jedan prema drugome, počinje razumijevati što je to što oblikuje, stvara i održava muški kolektiv. I počinje razumijevati da je prijateljstvo moguće samo među muškarcima." (''Nevidljivo zbivanje'')
*Dario Šimić
**"Nogomet je kao život, postoje lijepi i manje lijepi trenuci. Prije dvije godine bio sam povrijeđen, došao sam u jako tešku situaciju, a kako vas vrhunski nogomet jako puno troši, tako sam se i ja istrošio. Posebno psihički zato što sam osoba koja sve to prima k srcu. Bilo mi je teško, ali vjerovao sam u sebe. Radio sam puno na sebi i na kraju uspio." (za "Nacional")
*Francesco Totti
**"S lijepim ženama je kao s nogometom. Veselimo se lijepom vikendu, a nakon toga smo beskrajno razočarani."
*Jens Nowotny
**"Nogomet je veliki biznis i uvijek je lakše promijeniti trenera nego cijeli tim. Ipak, trenutno mi reprezentacija nije toliko važna koliko moji nastupi. Kada se vratim u formu i počnem bilježiti dobre nastupe, počet ću misliti i o reprezentaciji." (za ''Globus'')
*Thierry Henry
**"Nogomet je moj život, moja strast. Teško mi je nogomet doživljavati kao posao, ne vidim ga tako i nikada neću reći da se bavim nogometom. Naravno, postoje plaća, ugovor, ali nogomet nikada neću definirati kao posao. Ne mogu zamisliti život bez nogometa, zaista ne znam šta bih radio da nisam nogometaš." (za ''Sportske novosti'')
*Vahid Halilhodžić
**"Malo me čudi kako bh. reprezentacija ne počne postizati malo bolje rezultate. Od svih bivših republika Jugoslavije, najlošije stoji bh. reprezentacija. Ja kažem, bez ikakve uvrede, da su nas Slovenci učili skijanju, a mi njih fudbalu. Sad nas uče i skijanju i fudbalu. Vjerovatno će nas i Makedonija proći." (Start br.122, 11. august 2003.)
*Velimir Zajec
**"Iz vlastitog iskustva mogu potvrditi da je u nogometu teško spašavati stvari kada krenu nizvodno. Trener teško može sačuvati autoritet, ali, s druge strane, mislim da trenera što duže treba trpjeti. Ako ima znanje, ako ima rezultat, onda je red da dobije punu i iskrenu podršku. Činjenica je da samo s kontinuitetom rada možete računati na velike rezultate." (za "Jutarnji list")

Tema Sport


Hrvati

1 Citati
*A. Sheck
**"Kada se jednom srpskom /pravoslavnom/ seljaku postavi pitanje šta je, on samosvjesno odgovara: ‘Srbin, gospodine’, a kad se to isto pitanje postavi katoličkom seljaku, on stidljivo odgovara da je katolik. Ni od jednog bosanskog seljaka nisam čuo da je Hrvat. Nasuprot tome, bosanski intelektualci, zanatlije, trgovci katoličke vjere priznaju se bez izuzetka Hrvatima." ("Bosna i Hercegovina i ustavne uredbe", 1911)
*Anton Kasipović
**"Bosna i Hercegovina ne može uspjeti na porazima jednih i pobjedama drugih. Redukovani na političke vizije uzdrmanog HDZ-a, za koje se iz pojedinih bošnjačkih krugova učestalo može čuti poređenje sa pješčanim satom koji bi u dogledno vrijeme mogao iscuriti, Hrvati rješenje traže i u još većem angažmanu crkve i premijera susjedne države."
:
*Ante Nobilo
**"Stvari nisu uvijek tako jednostavne pa i hrvatska politika prema Bosni je često mijenjala smjer, a često imala javnu i prikrivenu ili podzemnu politiku. Fikret Abdić je djelovao u Bosni i Hercegovini, a prikrivena politika Franje Tuđmana u Bosni i Hercegovini išla je za sporazumijevanje sa Srbima i prema sukobu s Muslimanima. Nekog velikog sukoba između Hrvata i Srba u Bosni i Hercegovini i nije bilo. Tako npr. u Srednjoj Bosni je oko dvije hiljade ljudi poginulo u sukobu s Muslimanima, a stotinjak u sukobu s Srbima, uglavnom 1992. godine na ratištu kod Jajca. Abdić je razbijao jedinstvo muslimanskog naroda i zbog toga je odgovarao Tuđmanu, a preko Abdića se vršila i velika trgovina prije svega naftom, tako da je ta nafta djelomično bila isporučivana i pobunjenim Srbima u Hrvatskoj i Srbima u BiH. Ispada da su Hrvati isporukama nafte pokretali ratni stroj onih koji su s njima ratovali. Nije logično, ali je istinito i to je dio kontraverzne Tuđmanove politike." (maj 2005. za Radio Slobodna Evropa o ulozi Fikreta Abdića u ratu u BiH i tadašnjoj hrvatskoj politici prema BiH)
*Franjo Topić
**"Hrvati u Bosni i Hercegovini žive bolje od svih ostalih." (12. marta 2018., Slobodna Evropa )
*Hamdija Pozderac
**"I Muslimani i Srbi i Hrvati, kao i pripadnici drugih naroda i narodnosti koji žive u BiH, obezbjeduju i ostvaruju u njoj svoj nacionalni identitet i punu afirmaciju nacionalnih vrijednosti. Upravo iz tih razloga, iako se BiH ne definiše kao nacionalna država u klasicnom smislu, ona je uistinu i nacionalna država i za Srbe, i za Hrvate i za Muslimane i za pripadnike drugih naroda i narodnosti koji žive na njenom tlu." (''Glavni referat na proglašenju Ustava 1971. godine'')
*Ivan Franjo Jukić
**"Katolici ne znaju šta znači riječ Hrvat, a kamoli da se oni osjećaju pripadnicima hrvatskog naroda." (u 19. stoljeću)
*Josip Broz Tito
**"Prije će Sava uzbrdo poteći nego li će Hrvati imati svoju državu."
*Matija Katančić
**"Uvjerićeš se najzad da se hrvatsko ime u Dalmaciji, Bosni i Srbiji naročito propagiralo, ali se ilirski narodi u ovom predjelu nikada nijesu tim imenom nazivali."
*Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak
**"Istina, imade neko kratko vrijeme, otkako su se naše komšije počele u dva tabora dijeliti i to po vjeri; vele hrišćani, da su Srbi, a vele katolici da su Hrvati, ali ništa za to, to je opteklo iz nekih političkih vrela. To će samo vrijeme sve izbrisati." ("Budućnost muhamedanaca u Bosni i Hercegovini", 1893.)
*Miroslav Krleža
**"Srbi i Hrvati su jedan te isti komad kravlje balege koji je kotač zaprežnih kola povijesti slučajno prerezao na pola."
*Mladen Lorković
**"Čitava stara hrvatska povijest shvatljiva je samo uz pretpostavku da su vladajući Hrvati bili neslovenska naslaga koja je prekrila i organizovala slovenske mase."
*Nada Klaić
**"Hrvati su našli Avare u posjedu te pokrajine (Dalmacije). Pošto su neko vrijeme međusobno ratovali, pobijedili su Hrvati, neke su od Avara poklali, ostale prisilili da se pokore. Otada su u toj pokrajini zavladali Hrvati. I sada još ima u Hrvatskoj potomaka Avara i vidi im se da su Avari."
*Niko Županić
**"Prvobitni Hrvati, mislim, nisu bili Sloveni, već tuđe pleme iz Azijske Sarmatije, koje je u oluji Seobe Naroda udes bacio u transkarpatsku slovensku domovinu, pa je sebi podvrglo neki dio puka, a taj se počeo nazivati Hrvatima." ("Prvobitni Hrvati", Niko Županić)
*Osman Karatay
**"Ti malobrojni Turci, Oguri, s vremenom su se sasvim poslavenili, ali su svoje tradicionalno ime – Kurbat – "dali" novostvorenom narodu, tzv."Hrvatima". (Osman Karatay u knjizi "U potrazi za izgubljenim plemenom")
*Petar Jeleč
**"Zbog politike ustaškoga režima su nakon rata jednaku cijenu platili i bosanski i hercegovački Hrvati, projekt Herceg-Bosne nanio je nesagledivu štetu upravo bosanskim Hrvatima. U zadnje se vrijeme s različitih adresa čuju zahtjevi za uspostavljanje nove verzije Herceg-Bosne, tj. trećega entiteta ili, eufemistički kazano, četiriju federalnih jedinica (tri plus distrikt Sarajevo), čime se zapravo planira do kraja završiti projekt izdaje preostalih bosanskih Hrvata. Želi se na jednom malenom teritoriju napraviti feud u kojem će se sve raditi, tobože u ime interesa hrvatskog naroda, a zapravo radi lakše pljačke i kontrole svih sfera života. (Svjetlo riječi, 01.03.2011, )
*Safvet-beg Bašagić
:"Znaš Bošnjače, nije davno bilo
:Sveg' mi sv'jeta nema petnaest ljeta
:Kad u našoj Bosni ponositoj
:I junačkoj zemlji Hercegovoj
:Od Trebinja to Brodskijeh vrata
:Nije bilo Srba ni Hrvata
:A danas se kroz svoje hire
:Oba stranca ko u svome šire
:Oba su nas gosta saletila
:Da nam otmu najsvetije blago
:Naše ima ponosno i drago." ("Pjesma Bošnjaku", list "Bošnjak" u izdanju od 2.07.1891., autor Safvet-beg Bašagić)
*Sefer Halilović
**"Srbi i Hrvati, zajedno sa Bošnjacima i zajedno sa pripadnicima ARBiH i HVO-a zalagali su se i branili RBiH od agresora. HVO Mate Bobana i VRS Ratka Mladića i Radovana Karadžića su se borili za etnički čiste dijelove BiH koje će u nekom pogodnom trenutku pripojiti susjednim državama. Kao što vidite, ja nisam dijelio pripadnike bosanskih naroda po nacionalnom ključu, već po ciljevima za koje se bore." (Radio Slobodna Evropa, 25. august 2006.)
*Stjepan Mesić
**"Snage koje su orijentirale Hrvate Bosne i Hercegovine prema Hrvatskoj, a ne prema BiH, više nisu relevantne. Bosanskohercegovački Hrvati moraju tražiti svoju sreću i zadovoljstvo u BiH." (''Oslobođenje'', 2003.)

Tema Narod


Film

1 Citati
*David Mitchell
**"Vrijeme je ono što sprečava da se historija desi odmah; vrijeme je brzina kojom nastaje prošlost. Film tim izgubljenim svjetovima nakratko omogućava uskrsnuće." (''Atlas oblaka'')
*John Ford
**"Zamislite, publika s velikom napetošću gleda film čitava dva sata, da bi dočekala vjenčanje dvoje protagonista. Inače, u običnom životu, drama tek tada počinje."
*Milutin Petrović
**"Nemam nikakav komentar na domaće filmove. Otkad znam za sebe imam veoma neobičan stav prema domaćoj kinematografiji - negativan. Dakle, potpuno sam neodgovarajuća osoba da o tome govorim. Ne volim filmove koji potječu iz kulture kojom pripadam. To je neka vrsta usuda i to ne volim kod sebe. O tome ništa ne znam i gledam da što manje i znam." (za ''Dnevnik'')
*Miki Manojlović
**"Film treba osim tržišnih imati i neke druge vrijednosti. Učiti nečemu, tjerati na razmišljanje. Ili biti zabavan, učestvovati u filmu na drugi način, a ne samo površnim čulima. Upotrijebite mozak, sebe samog da biste bili dio filma, a ne samo u sferi oblikovane mašte spilbergovskog tipa." (za ''Večernje novosti'')
*Srđan Golubović
**"Nikada ne kažem sebi da sam uspio, nažalost. Ta nemogućnost da sebe pohvalim dosta me opterećava. A sebi ne postavljam cilj kada počinjem raditi film. Trudim se da moj razlog za bavljenje nekim filmom bude intimni pokušaj da se razračunavam s nekim problemom. I onda se prepuštam intuiciji." (za ''Republiku'')
**"Moralne dileme važan su segment umjetnosti i obaveza svakog reditelja je da se bavi time. Ja doživljavam film kao jednu, ipak, angažiranu umjetnost, i mislim da moja ostvarenja imaju jaku crtu angažiranosti. Nametanje pitanja moralnih vrijednosti je put ka rješenju krize u kojoj se nalazimo." (Ibid.)
*Wim Wenders
**"Kada pravite film, naravno da osjećate veliku odgovornost kako će to na kraju izgledati. Tokom godina naučio sam da sve više i više vjerujem ljudima sa kojima radim. U početku, nije bilo tako i zaista sam želio sve raditi sam. To vam je kao kada u ruci držite jednu svijeću i onda je prenosite drugima – scenaristima, glumcima, kostimografima, scenografima, koji zatim pale svoje svijeće, a pri tome vi stalno morate brinuti da taj plamen negdje ne eksplodira. Uglavnom, za razliku od vremena kada sam bio mlad reditelj, danas sam mnogo otvoreniji za proces saradnje sa svima koji ućestvuju u filmu. Mislim da to obogaćuje film." (, 22.11.2006.)

Tema


Islam

1 Citati
* Ahmet Didat
** "Najveći neprijatelj Islama jeste musliman neznalica! Fanatičan je u svome neznanju, a svojim postupcima nakazi i kvari sliku Islama pa svijet misli da je (ono što on promovira) istinski Islam!"
* Alija Izetbegović
** "Svakako je zaključak o nespojivosti islama i neislamskih sistema. Nema mira ni koegzistencije između islamske vjere i neislamskih društvenih i političkih institucija. Polažući pravo sam uređivati svoj svijet, islam razvidno isključuje pravo i mogućnost djelovanja bilo koje strane ideologije na svom području." (Islamska deklaracija)
* Hegel
** "U muhamedanizmu, ograničeno načelo Jevreja prošireno je u univerzalnost i tako prevaziđeno. Ovdje, o Bogu se ne misli, kao što čine azijati, kao o neposredno čulnom postojećem, već se poima kao jedna beskrajna uzvišena Sila izvan sveg mnoštva svijeta. Muhamedanizam je, stoga, u najstrožem smislu, religija uzvišenog." ("''Filozofija religije''")
** "Predmet je muhamedanizma čisto intelektualan." ("''Filozofija historije''")
* Jürgen Todenhöfer
** "Postoji 45 islamskih zemalja (država) koje u zadnjih 200 godina nisu napali nijednu "Zapadnu" državu. Uvijek smo to bili mi, militarističke napade smo mi vršili. U krvavim Krstaškim ratovima, koloniziranju, u Prvom i Drugom svjetskom ratu, zastrašujuća masovna ubijanja od strane kineskih i sovjetskih komunista u Holokaustu - u svim ovim zločinima nisu učestvovali Muslimani. Kada pročitam da u Njemačkoj i pored ovoga 83% ljudi muslimane smatra fanaticima postaje jasno koliko mi malo znamo o islamskom svijetu. Fanatici se nalaze na Zapadu. Nigdje tako puno ljubaznosti i gostoprimstva nisam susreo kao u islamskome svijetu..."
* Jusuf El-Karadavi
** "Ljudi, međutim, rade na polju da'veta, a nemaju ni znanja ni iskustva i na taj način ne pridonose vjeri, nego joj samo zlo nanose. A među njima ima i onih koji su tu svoju slabosto pomiješali s ohološću i ismijavanju drugih. Ta manjkavost je uznapredovala, pa sam vidio među polupismenim i priučenim ljudima kako islam ograničavaju s četiri stvari: bradom na licu muškarca, nikabom na licu žene, odbacivanjem slikanja, čak i na papiru i zabranjivanjem muzike, čak i časnim prigodama i umjerenim riječima." ("''Razumijevanje prioriteta''")
* Muhammad Ali
** "Ja vjerujem u islam kao religiju. Vjerujem u Allaha i mir."
* Muhammed Asad
** "Ponovni procvat islama je moguć. Ono što treba učiniti nije 'reforma' islama, kao što, nažalost, misle neki muslimani. Islam je već savršen sam po sebi. Ono što moramo reformirati je naš stav prema religiji - naša lijenost, naša uobraženost, naša kratkovidnost .. Ukratko - naši nedostaci, a ne neki pretpostavljeni nedostaci islama!" (Safvet Halilović, Islam i zapad u perspektivi Muhammeda Asada (Leopold Weiss), Dobra knjiga, Sarajevo, 2013.)
* Mustafa Busuladžić
** "Islam je prirodni protivnik i komunizma i fašističko-rasističkih shvatanja. Da bi se uklonila svaka propaganda, dolazila ona slijeva ili sdesna, muslimani moraju prije svega da se orijentiraju isključivo prema islamu i jačaju svoje duhovne veze. Prvi islamski kongres koji bude zasjedao treba da se pozabavi pitanjem strane propagande u islamskim zemljama i iznađe metode komunističko-fašistički utjecaj među muslimanima, a naručito omladinom i radničkim staležom." ("Muslimani u Evropi - izabrani spisi", Sejtarija, 1997.)
* Mustafa Cerić
** "Islam se često doživljava samo kao umjetnički dojam, kao ljepota kaligrafija, kao poetska mašta. Dakako, islam i to sadrži, ali plan islama je mnogo širi od umjetničke slike ili poetskog izraza. Islam ima plan da uređuje odnos prema Bogu kroz odnos ljudi prema sebi i prema drugim ljudima, a to je moguće postići kroz etičko-pravnu nauku islama. To znači da u islamu nema etike bez prava, niti prava bez etike. Ta dva aspekta islamske poruke ne mogu jedan bez drugoga." (Intervju za Oslobođenje, 9. januar 2006.])
* Sulejman Bugari
** "Ne smijemo biti neodgovorni i egoistični, nikako, a posebno ne u prezentaciji Islama. Islam nije samo naš! On je univerzalna ljepota, poslata svakom čovjeku na zemlji"
* Vladislav Skarić
** "19. vijek ne bi zatekao nijednog kršćanina, niti bi bilo ijedne crkve i manastira da je islam širen državnom silom." (u prvoj polovini 20. stoljeća, o prihvatanju islama na Balkanu)

Islam


Fundamentalizam

1 Citati
*Ivan Čolović
**"Danas se sve češće događa da se ideja o uvažavanju kulturnih razlika koristi da bi se legitimirao kulturni fundamentalizam, odnosno prikriveni rasizam. I kad je riječ o etno-muzici, slavljenje identiteta, korijena i izvora često poprima manje-više otvoreni rasistički smisao. Kulturni fundamentalisti govore o pravu na razliku, ali sve se svodi na to da je za svaku kulturu najbolje da živi za svoj groš, to jest na svom prostoru." (za ''Feral Tribune'')

Tema


Refleks

1 Citati
*Joe Frazier
**"Vi možete osmisliti plan borbe, ali kad ona počne stvari mogu krenuti neplanirano i tada ste prepušteni vlastitim refleksima – dakle vještini koju ste stekli treningom. "
*Woody Allen
**"Imam loše reflekse. Jednom me udario auto koji su gurala dva momka."

Tema


Požuda

1 Citati
*Milan Kundera
**"Voditi ljubav sa ženom i spavati sa ženom su dva odvojena osjećanja, ono prvo je požuda, ovo drugo je ljubav."
*Samyutta Nikaya
**"Želja je ta koja održava biće, a prate je uživanje i požuda, uživanje u ovome ili onome: drugim riječima, želja za čulnim zadovoljstvima, želja za postojanjem, želja za uništavanjem. "

Tema


Obraz

1 Citati
*Derviš Sušić
**"...čist obraz i čvrsta sloga održe ljude i u najtežem nevremenu. Goloruka sloga jača je od naoružanih nesuglasica. A sitan račun i velika pohlepa sebičnih prerezali su grkljane mnogim carstvima, starim, moćnim, golemim, a mi svoje još ni smislili nismo. Samo slutim, zakuhaće se po Bosni i biće krvi konjima do trbuha..." ("''Hodža Strah''")

Tema


Zrelost

1 Citati
*Henry de Montherlant
**"U mladosti treba ljubiti, u zrelosti pisati knjige i u starosti napokon govoriti istinu."
*Richard Bach
**"Svako od nas dobija blok mermera kada započinje svoj životni vijek i alat da ga uobliči u skulpturu. Možemo ga vući nedodirnutog za sobom, možemo ga istucati u šljunak, možemo ga uobličiti u slavu. Iz svih drugih života su nam ostali primjeri, dovršena i nedovršena životna djela koja nas vode i upozoravaju. Pri kraju, naša skulptura je skoro dovršena i možemo glačati i dotjerivati ono što smo započeli prije mnogo godina. Tada možemo najviše napredovati, ali da bismo to učinili, moramo prevazići privid zrelosti."
*Sigmund Freud
**"Voljeti i raditi srodne su sposobnosti koje su znak pune zrelosti."
*William Shakespeare
**"Ženidba je prva glupost koju čovjek učini kada postane zreo i razuman."

Tema


Britanci

1 Citati
*Gwyneth Paltrow
**"Volim živjeti ovdje, jer se ne uklapam u lošu stranu američke psihologije. Britanci su mnogo inteligentniji i civiliziraniji od Amerikanaca." (''Sarajevo-x.com'', 04.12.2006, 09:06)

Narod Tema


Instinkt

1 Citati
*Friedrich Nietzsche
**"Suosjećanje održava što je zrelo za propast, opire se u korist onoga što je život razbaštinio i osudio, obiljem svakakvih promašaja, koje održava na životu, daje samom životu mračan i dvojben vid. Taj depresivni i kružni instinkt onemogućava one instinkte koji teže održanju i podizanju vrijednosti života: on je multiplikator bijede i konzervator svega bijednoga." ("''Antikrist''")
**"Tamo gdje se vlada, tu postoje mase; a gdje su mase, tu postoji potreba za robovanjem. Gdje ima robovanja, individue su malobrojne, i one imaju protiv sebe instinkte i savjest stada." ("''Radosna nauka''")
*Meredith Monk
**"Tražim balans između instinkta, inspiracije i racija, da samokontrolom rukovodimo sve naše potencijale. Poštujem inteligenciju publike koju prihvatam kao mnoštvo individua i nisam pristalica da svi oni dožive isto iskustvo, već da svako uđe u predstavu na svoj način." (za "Blic")
*Will Cuppy
**"Ako mačka nešto pametno uradi, mi to zovemo instinktom, a kada isto to uradimo mi onda se to zove inteligencija."

Tema


Respekt

1 Citati
*Mairead Corrigan
**"Nenasilje nije nešto za samo jedan broj odabranih, ono je nešto za sve nas. Ono je jedna vrsta načina života na osnovi respekta za svakog čovjeka i za okolinu. Ono je sredstvo kojim se mogu provesti socijalne i političke promjene i kojim se čovjek može suprotstaviti zlu, a da pri tom ne čini zlo. Ono je potpuno novi način razmišljanja."
*Yitzhak Rabin
**"Mi žudimo za tim da u našoj zajedničkoj, tužnoj knjizi historije otvorimo novi odlomak - odlomak obostranog priznavanja, respekta, razumjevanja, prijateljstva. Nadamo se početku nove historije na Bliskom Istoku. Danas, ovdje pred Bijelom kućom u Washingtonu, počinje novo računanje vremena u odnosu između naroda, između roditelja, koji su umorni od rata, između naše djece koja neće upoznati rat." (iz govor Rabina pri potpisivanju prvog izraelsko-palestinskog sporazuma 13. septembra 1993. godine pred Bijelom kućom u Washingtonu)

Tema


Prosječnost

1 Citati
*Borislav Pekić
**"Ono što se nasleđuje, prosječnost je. Kao i u prirodi, ne nadživljavaju najjači. Najjači i najslabiji nestaju. Ostaju oni sa zlatne sredine, oni prosječni. Prosječnost se uvećava: postaje sve prosječnija, jer u prosječnom svijetu nestaju najmanje prosječni, a ostaju oni koji su to najviše. Ostaje čovjek za jednu sezonu, prosječan otpadak vrste." (''Bjesnilo'')
*Eva Ras
**"Čovjek, da bi bio sretan, treba biti prosječan. Ljudi koji sebi postavljaju visoke ciljeve, koji mnogo rade, koji nisu osrednji, oni znaju da iza svakog uspjeha stoji hiljadu muka i neuspjeha. Osrednjost je najkomfornija zbog civilizacije koja je nametnula da svi trebamo biti njeni robovi." (za ''Blic'')

Tema


Junak

1 Citati
*Derviš Sušić
**"A ovaj jabandžija, očigledno, ne boji se ni dana, ni noći, ni sela, ni muhtara, ni vlasti, ni zvijeri. Mora da je ili krupan junak ili sitna pamet..." ("''Hodža Strah''")
*Honoré de Balzac
**"Nevaljalci su veliki junaci u ljubavi."
*William Shakespeare
**Bezbrojno puta kukavice mru // Prije svoje smrti; junak samo jednom. ("''Julije Cezar''")

Tema


Šah

1 Citati
*Orhan Pamuk
**"Ne čekajući moj odgovor reče ''Schachmatt''. Objasni da je riječ evropski melez, sastavljena od perzijskog ''šah'' i izumrlog arapskog ''mate''. Zapad smo mi podučili šahu; svjetska stvar, u vidu ratnog prostora, bijela protiv crne vojske, poput duhovnog rata u nama između dobra i zla. A šta su oni uradili? Pretvorili našeg vezira u kraljicu, slona u popa; nije bilo važno. Ali su nam šah vratili nazad kao pobjedu svoje pameti i napretka u svijetu. Danas pokušavamo da njihovom pameću shvatimo svoju osjećajnost i to smatrano civiliziranim." (''Novi život'')
*Siegbert Tarrasch
**"Uvijek sam pomalo sažaljevao čovjeka koji ne zna da igra šah, kao što bih sažaljevao čovjeka kome je ljubav ostala nepoznata. Šah, kao ljubav, kao muzika, ima moć da ljude čini srećnima."
*Vasilij Vasiljevič Smislov
**"Žene igraju šah slabije od muškaraca zato što treba pet sati ćutati."

Sport Tema


Amerikanci

1 Citati
*George Bernard Shaw
**Swindon (''stogo''):" Zar ćete možda poreći, da ste buntovnik?"
::Richard: "Ja sam Amerikanac, gospodine."
::Swindon: "I šta bi sad po vašem trebalo da o tom mislim?"
::Richard: "Po mome ništa. Ja znam, da vojnici nikad ne misle."
::Burgoyne (''je tako neizmjerno očaran ovim odgovorom, da se skoro utješio za gubitak Amerike''). (''Đavolov učenik'')
*Charles Maurice de Talleyrand
**"Amerikanci su vrlo čudan narod: imaju trideset i dvije vjere i samo dvije vrste hrane: jaja i biftek."
*Gwyneth Paltrow
**"Volim živjeti ovdje, jer se ne uklapam u lošu stranu američke psihologije. Britanci su mnogo inteligentniji i civiliziraniji od Amerikanaca." (''Sarajevo-x.com'', 04.12.2006, 09:06)
*Film Pulp Fiction
**Esmeralda: "Kako ti je ime?"
::Butch: "Butch."
::Esmeralda: "Šta ono znači?"
::Butch: "Ja sam Amerikanac, srce. Naša imena kurca znače."
*Velimir Bata Živojinović
**"Prije dvije godine, kada je sve počelo, rekao sam da je krajnje vrijeme da mi Srbi ratujemo kao Amerikanci, da ne dozvolimo da se ratuje na našoj teritoriji, da se branimo na tuđoj teritoriji." (''NIN'', 3. septembar 1993.)

Tema Narod


Jeza

1 Citati
*Dario Džamonja
**"Slatka jeza me obuzela pri pomisli da ću kockati za istim stolom sa Michaelom Jordanom i u samo desetak metara do ulaza ja sam sanjao: kao, krenuo mene rulet ko budalu kurac, a Jordan - gubi li gubi! U neko doba ostane on kokuz, a ja mu prebacim gutu žetona; on se izvadi s mojim parama, još i dobije; zahvaljuje mi se i daje mi svoj privatni broj telefona i obećaje mi karte za "Bullse" kad god zaželim; ja mu kažem da bih volio da se vidim sa Tonijem Kukočem, on kaže...
:Tu se budim iz sna, jer sa samo sto dolara u džepu mi i nije dozvoljen pristup u salon (ulaz je da promijeniš minimum 500 $ u žetone), tako da ja svoju stoju mogu zijaniti samo u predvorju." (''Tornado, ili prvi put s Jordanom na mokrenje'')
*John Maxwell Coetzee
**"Prolazi ga jeza, kao da mu jež gmiže preko groba." (''Sramota'')

Tema


Vic

1 Citati
*Severina Vučković
**"Ja i ne znam pričati viceve, jer da znam vjerojatno bih bila predsjednica Hrvatske." (''Večernji list'', 2004.)
*Film ''Uhvati me ako možeš''
**Carl Hanratty: "Hoćeš da me čuješ kako pričam vic?"
::Earl Amdursky: "Da, volio bih čuti kako ti pričaš vic."
::Carl Hanratty: "Kuc, kuc."
::Earl Amdursky: "Ko je?"
::Carl Hanratty: "Idi jebi se."

Tema