Koronavirus/Sadržaj/Simptomi COVID-19

Simptomi COVID-19 bolesti su kašalj, temperatura, drhtavica, otežano disanje i kratkoća daha.
Otorinolaringolozi sada upozoravaju na još jedan simptom za koji vjeruju da je povezan s tom bolešću - anosmija, odnosno gubitak osjeta mirisa. Anosmija je iznenadan gubitak njuha, ali bez začepljenja nosa, ponekad praćen gubitkom okusa (ageuzija). U težim slučajevima javlja se teška upala pluća, sindrom akutnog otežanog disanja, sepsa i septički šok koji mogu uzrokovati smrt pacijenta.
Zaraženi ne moraju odmah pokazati znakove bolesti, a simptomi se razvijaju 2-14 dana od dana zaraze. U posebno rizičnu skupinu spadaju osobe starije životne dobi, mala djeca te osobe s kroničnim bolestima kao što su bolesti kardiovaskularnog sustava, dijabetes i kronične bolesti pluća

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Cjepivo protiv COVID-19

Cjepivo protiv COVID-19 hipotetsko je cjepivo protiv koronavirusne bolesti (COVID-19).
Iako nijedno cjepivo nije završilo klinička ispitivanja, u tijeku je više pokušaja razvoja takvog cjepiva. U veljači 2020. Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) priopćila je da ne očekuje da će cjepivo protiv teškog akutnog respiratornog sindroma koronavirusa 2 (SARS-CoV-2), uzročnika virusa, postati dostupno za manje od 18 mjeseci. Koalicija za inovacije spremnosti za epidemiju (CEPI) - koja organizira svjetski fond od dvije milijarde dolara za brza ulaganja i razvoj kandidata za cjepivo - u travnju je navela da bi cjepivo moglo biti dostupno prema protokolima za hitnu uporabu za manje od 12 mjeseci ili do početka 2021. godine. 4. svibnja 2020. SZO je organizirao skup za prikupljanje 8 milijardi USD iz četrdeset zemalja kako bi podržao brzi razvoj cjepiva za sprečavanje infekcije COVID-19, također najavivši postavljanje međunarodnog za istodobnu evaluaciju nekoliko cjepiva kandidata koji dosegnu fazu II-III kliničke studije.
Od sredine lipnja je razvijeno 194 kandidata za cjepivo, od kojih je pet pokrenuto u ispitivanjima sigurnosti i učinkovitosti faze I-II, šest u ispitivanjima faze I, dok je dvoje trenutno u drugoj fazi kliničkog ispitivanja sigurnosti i učinkovitosti.

Koronavirus


Podjela i značenje hidraulike

Mehanika tekućina zove se hidromehanika i dijeli se na hidrostatiku, nauku o ravnoteži tekućina, i hidrodinamiku, nauku o gibanju tekućina. Nauka o ravnoteži i gibanju tekućina, tj. hidrostatika i hidrodinamika primijenjena na različite grane tehnike zove se tehnička hidromehanika, ili hidraulika.
Hidraulika se bavi rješavanjem praktičkih zadataka iz ravnoteže igibanja tekućina. Značenje hidraulike u tehnici, a naročito u strojarstvu vrlo je veliko. Pomoću zakona hidraulike rješavaju se zadaci o iskorištenju vodne energije; oni su osnova za projektiranje vodnih turbina, najrazličitijih sisaljki i pumpa te ostalih hidrauličkih strojeva, kao što su hidrauličke preše, upravljanje strojevima hidrauličkim putem i si. Hidraulika služi, osim toga, za rješavanje zadataka iz područja opskrbe vodom, navodnjavanja, odvodnjavanja i vodnog prometa.


Koronavirus/Sadržaj/Betakoronavirus

Betakoronavirusi (β-CoV ili Beta-CoV) jedan su od četiri roda koronavirusa u poddružini Orthocoronavirinae u obitelji Coronaviridae, reda Nidovirales. Oni su zamotani, jednolančani RNK virusi zoonotskog, pozitivnog smisla. Koronavirusni rodovi sastoje se od različitih virusnih rodova s rodom betakoronavirusa koji sadrži četiri takve vrste. U starijoj literaturi ovaj je rod poznat i kao koronavirusi grupe 2.
1 Virologija
Alpha i betakoronavirusi uglavnom zaraze šišmiše, ali također zaraze i druge vrste poput ljudi, deva i zečeva. Beta-CoV koji su uzrokovali epidemije kod ljudi uglavnom izazivaju vrućicu i respiratorne simptome. Oni uključuju:
#SARS-CoV | Epidemija SARS virusa 2002. - 2004.
#MERS-CoV | MERS
#SARS-CoV-2 | Pandemija COVID-19
2 Morfologija
Virusi roda A razlikuju se od svih ostalih u rodu po tome što imaju dodatni kraći protein u obliku šiljka koji se zove hemaglutinin esteraza (HE) (P15776). Smatra se da je stečen od virusa gripe C.
Naziv Koronavirus potječe od latinskog corona, što znači 'kruna' ili 'halo', a odnosi se na njihovu sliku pod elektronskom mikroskopijom krunastih krojeva na njihovoj površini sličnih solarnoj koroni. Ovu morfologiju stvaraju virusni špic (S) peplomeri, proteini koji naseljavaju površinu virusa i određuju tropizam domaćina. Red Nidovirales nazvan je latinskim nidusom, što znači 'gnijezdo'. Odnosi se na proizvodnju ovog reda 3'-koterminalnog ugniježđenog skupa subgenomskih mRNA tijekom infekcije.
Riješeno je nekoliko struktura proteina šiljaka. Domena vezivanja receptora u Alpha i Betacoronavirus spič proteinu katalogizirana je kao InterPro: IPR018548. Šiljak protein, stroj za fuziju tipa 1, sastavlja se u trimer (PDB: 3jcl, 6acg); njegova jezgra struktura nalikuje proteini paramiksovirusa F (fuzija). Upotreba receptora nije jako očuvana; na primjer, među Sarbecovirusima, samo pod-linija koja sadrži SARS dijeli ACE2 receptor.
3 Galerija

Koronavirus


Antički grčki/Lekcija 1

1 Izgovor grčkih slova
Kao što je poznato, za pisanje grčkoga jezika koristi se grčki alfabet, koji ima neka slična slova s našom abecedom, a koja opet mogu označavati drugačiji glas u našem sustavu zapisivanja. Grčki alfabet nastao je na temelju feničkoga jer su Grci s Feničanima bili u dodiru preko trgovine. I tako su Grci preuzeli njihov način zapisivanja, "malo ga izmijenili" te dodali neka dodatna slova i tako je nastao taj vrlo poznati grčki alfabet. Inače, grčka slova često se koriste u fizici kao oznake za različite veličine, te u matematici kao oznake kutova. Zbog toga je dobro biti upoznat s njima. Svako grčko slovo ima poseban glas, osim onih slova koji se izgovaraju kao dva glasa (tzv. afrikate, npr. ks, ps; ali i zd!). No, svako slovo ima i svoje posebno ime, koja su također slična imenima koja su Feničani imali za svoja slova. No, ovdje se ti nazivi neće uspoređivati.
1.1 Samoglasnici i diftonzi
Grčki samoglasnici mogu biti ili dugi ili kratki. Duljina samoglasnika mjeri se morama. Tako kratki samoglasnik ima jednu moru, a dugi dvije. Duljina samoglasnika može se označavati posebnim oznakama iznad samoglasnika: ako je dug, onda se koristi makron (-), a ako je kratak, onda breve (ˇ).
Slovo, IPA
Α α, /a/, /a:/
Ε ε, /e/
Η η, /e:/
Ι ι, /i/, /i:/
Υ υ, /y/, /y:/
Ο ο, /o/
Ω ω, /ɔ:/
Objašnjenja pojedinih samoglasnika:
Samoglasnik Υ υ izgovara se tako da usta pripremite na izgovor glasa U, a izgovarate I. Dakle, izgovarate I dok su vam usta otvorena kao kad izgovarate U.
Samoglasnik Ω ω izgovara se kao O, samo što se usta malo više skupe; imaju oblik slova O - krug (možete vježbati pred ogledalom).
U grčkome jeziku postoji podjela samoglasnika prema duljini. Samoglasnici ε i ο mogu biti samo kratki, samoglasnici η i ω mogu biti jedino dugi, a samoglasnici α, ι i υ mogu biti ili kratki ili dugi.
U grčkome jeziku postoje sljedeći diftonzi: αι, αυ, ει, ευ, οι, ου, υι.
Ovi se diftonzi nazivaju pravim diftonzima. Sastoje se od kratkog prvog samoglasnika i kratkog drugog.
Dugi samoglasnici ᾱ, η, ω s ι tvore diftonge ᾳ, ῃ, ῳ. Također postoje i ηυ, ωυ.
Ovi se diftonzi (ᾳ, ῃ, ῳ) nazivaju nepravim diftonzima.
Diftong, Izgovor
αι, ai
αυ, au
ει, ei
ευ, eu
οι, oi
ου, u:
ηυ, eu
ωυ, ou
υι, ui
Objašnjenje pojedinih diftonga:
Diftonzi ᾳ, ῃ, ῳ se izgovaraju kao sam glas u trajanju dvije more (/a:/, /e:/, /o:/) jer se s vremenom krajnje i izgubilo u izgovoru.
Dijareza (¨) je posebna oznaka koja se stavlja iznad diftonga, a koja "rastavlja" diftong, tj. izgovara se kao dva samoglasnika.
U diftonzima ᾳ, ῃ, ῳ se slovo ι piše ispod, no kada se piše velikim slovima, tada se piše u redu (ne ispod).
Ako riječ počinje samoglasnikom, tada se iznad toga samoglasnika koriste posebne oznake kako bi se označilo izgovara li se taj samoglasnik sa suglasnikom H, ili bez. Taj se znak naziva ''hak''. Može biti tihi i oštri.
Tihi se hak označava ᾽ ("kukica" ulijevo). Primjer: ἀ se izgovara /a/.
Oštri se hak označava ῾ ("kukica" udesno). Primjer: ἁ se izgovara /ha/.
Kod diftonga se hak stavlja na drugi glas u diftongu. Primjer: αἱ se izgovara /haj/.
U prošlosti je H predstavljalo oštri hak. No kada je H počelo označavati E, tada su se uveli posebni oblici. Polovica slova H označavala je oštri hak, a druga polovica tihi hak, iz čega su se kasnije razvili oblici ᾽ i ῾.
1.2 Suglasnici
Treba napomenuti da sljedeći poredak nema veze s poretkom glasova u grčkome alfabetu.
Β β - /b/
Δ δ - /d/
Γ γ - /g/
Π π - /p/
Τ τ - /t/
Κ κ - /k/
Μ μ - /m/
Ν ν - /n/
Γ γ - /ŋ/ (izgovara se kao nazalni velar kada se nalazi ispred γ, κ, χ, ξ; kao N u riječima banka, Anka)
Λ λ - /l/
Ρ ρ - /r/
Σ σ ς - /s/ (drugi oblik malog slova s koristi se samo kada se nalazi na kraju riječi)
Ζ ζ
Ovo je slovo složeno od dvaju glasova, δ i σ. No problem je u tome javlja li se ono kao δσ ili kao σδ. Ali antička izjava ukazuje da je vjerojatno bilo kombinacija σδ, dakle, /zd/. Napomena je da u novome grčkom ovo slovo predstavlja glas Z.
Ξ ξ - κσ (ks); iako stari Atenjani pisahu χσ
Ψ ψ - πσ (ps); iako stari Atenjani pisahu φσ
Φ φ - π + h (u jednom glasu izgovoriti i π i h; tzv. aspirirano p)
Θ θ - τ + h (u jednom glasu izgovoriti i τ i h; tzv. aspirirano t)
Χ χ - κ + h (u jednom glasu izgovoriti i κ i h; tzv. aspirirano k)
2 Grčki alfabet
ἄλφα - alpha
βῆτα - beta
γάμμα - gamma
δέλτα - delta
ἔ ψῑλόν - epsilon
ζῆτα - zdeta
ἣτα - eta
θῆτα - theta
ιῶτα - iota
κάππα - kappa
λάμβδα - lambda
μῦ - mu
νῦ - nu
ξῖ - ksi
ὄ μῑκρόν - omikron
πῖ - pi
ῥῶ - rho
σίγμα - sigma
ταῦ - tau
ὔ ψῑλόν - upsilon
φῖ - phi
χῖ - chi
ὤ μέγα - omega
3 Naglasak
U grčkome jeziku postoje tri vrste naglasaka: akut (oštri) ´, gravis (teški) ` i cirkumfleks (zavinuti) ~ ili ^.
Akut se može naći samo na zadnja tri sloga, cirkumfleks na zadnja dva, a gravis samo na zadnjem. Cirkumfleks se može nalaziti jedino na dugom samoglasniku. Iz ovoga proizlazi da samo na jedno od zadnja tri sloga u nekoj riječi može pasti naglasak. Zbog toga su oni dobili i posebna imena: ultima (zadnji), penult (predzadnji) i antepenult (prije predzadnjeg; treći odozada).
Grčki naglasak nije jednostavno rečeno naglasak onakav kakvog mi imamo u svojemu jeziku. To je zapravo ton.
Akut je takav da se izgovara s većim tonom (kao u glazbi), za razliku od gravisa koji se izgovara nižim. Cirkumfleks, prije označavan kao ´`, kombinacija je akuta i gravisa.
Naglasak se nalazi na drugom slovu kod diftonga, isto kao i kod haka.
Postoje i posebni nazivi za riječi ovisno o mjestu na kojem se neki naglasak nalazi.
Oksitona riječ je riječ koja ima akut na ultimi, paroksitona riječ koja ima akut na penultu, a proparoksitona riječ koja ima akut na antepenultu.
Perispomenona riječ se naziva riječ koja ima cirkumfleks na ultimi, a properispomenona riječ koja ima cirkumfleks na penultu.
Baritona riječ je riječ koja na zadnjem slogu nema naglasak. Može se reći da su paroksitone, proparoksitone i properispomenone riječi riječi koje su ujedno i baritone.
Kada se naglasak na riječi nalazi što bliže kraju, takva se riječ naziva recesivnom. To osobito vrijedi za glagole.
Ako je antepenult naglašen, tada može imati akut. Ako je ultima duga ili završava na ξ ili ψ, tada antepenult nije naglašen.
Ako je penult naglašen, tada može imati cirkumfleks i to ako je penult dug, a ultima kratka. Inače ima akut.
Krajnje αι i οι se broje kao kratki pri određivanju sloga.
Oksiton mijenja akut u gravis ispred druge riječi u istoj rečenici.

Grčki jezik


Knjiga pojmova u zrakoplovstvu/Kratice u zrakoplovstvu/A

Kratica Značenje kratice Prijevod
A, Alfa, sricanje slova A u međunarodnom radiotelefonskom prometu
AAAM, Advanced Air-to-Air Missile, usavršena raketa zrak-zrak
AAI, Angle of Approach Indicator, pokazivač kuta prilaženja
AAI, Arrival Aircraft Interval, intervali slijetanja zrakoplova
AAL, Above Airfield Level, iznad nivoa aerodroma
AALAAW, Advanced Air-Launched-Anti-Armour Weapon, usavršeno protuoklopno oružje lansirano iz zračnog prostora.
AAMS, Association of Air Medical ServiceS
AAR, Airport Acceptance Rate
AAR, Aircraft Accident Report, izvještaj o zrakoplovnom udesu
AATH, Automatic Approach to Hover
AB, Afterburner, naknadno izgaranje
ABC, Advanced Booking Charter, čarter na kojem se unaprijed moraju rezervirati mjesta.
ABCCC, Airborne Battlefield Command and Control Center, komandno mjesto u zrakoplovu u letu.
ABM, Abeam, bočno
ABS, Absolute, apsolutna (vrijednost)
A/A, Aircraft, zrakoplov
AC, Alternating Current, naizmjenična struja
AC, Advisory Circular
A/C, Air Conditioning, uređaj za klimatizaciju
ACAS, Airboene Collision and Avoidance System
ACC, Active Clearance Control
ACC, Area Control Center, oblasna kontrola leta.
ACCA, Air Charter Carriers Association, udruženje zrakoplovnih čarter prevozioca
ACCEL, Acceleration, ubrzanje
ACDR, Accesorry drive, pogon pomoćnih uređaja
ACE, Actuator Control Electronics
ACESS, Advanced Cabin Entertainment and Service System
ACF, Air Combat Fighter, lovački zrakoplov za borbu u zraku
ACK, Acknowledgment, potvrda
ACLS, Automatic Carrier Landing System
ACLS, Air Cushion Landing System
ACLT, Actual Calculated Landing Time
ACM, Air Cycle Machine
ACMI, Air Combat Maneuvering Instrumentation
ACMS, Aircraft Condition Monitoring System
ACN, Aircraft Classification Number, klasifikacijski broj zrakoplova
ACT, Active Control Technology
ACTN, Actuating, aktiviranje, pokretanje
ACTR, Actuator, pokretač
ACU, Acceleration Control Unit
ACU, Antenna Coupling Unit
A/D, Analog-to-Digital, analogno u digitalno
AD, Airworthiness Directive, direktiva o plovidbenosti
AD, Aerodrome, zračna luka
A/D CONV, Analog-to-Digital Converter, pretvarač analogno u digitalno
ADC, Air Data Computer, računalo podataka tijekom leta
ADDS, Aviation Digital Data Service
ADEU, Automatic Data Entry Unit
ADF, Automatic Direction Finding, automatsko određivanje smjera leta; radio kompas
ADF, Aircraft Deicing Fluid, tekućina za odleđivanje i zaštitu od zaleđivanja zrakoplova na zemlji.
ADI, Attitude Director Indicator, umjetni horizont
ADIZ, Air Defense Identification Zone, zona raspoznavanja ciljeva protuzračne obrane
ADJ, Adjusment, podešavanje
ADLY, Arrival Delay, kašnjenje u slijetanju
ADM, Aeronautical Decision Making
ADMA, Aviation Distributors and Manufactures Association
ADP, Advanced Ducted Propfan
ADPTR, Adapter, adapter
ADS, Automatic Dependent Surveillance
ADV, Air Defense Version
AEA, Aircraft Electronics Association, Inc.
AEA, Association of European Airlines, Udruženje europskih zračnih prevozitelja
AEROSAT, Aeronautical Satelite, zrakoplovni satelit
AEW, Airborne Erly Warning, zrakoplov za rano obavještavanje
AF, Audio Frequency, audio frekvencija
AF, Automatic Feathering, Automatsko postavljanje propelera na jedrenje
AFA, Association of Flight Attendants
AFC, Automatic Frequency Control, automatsko upravljanje frekvencijom
AFCS, Area Forecast System, sustav oblasne kontrole vremena
AFCS, Automatic Flight Control System, automatski sustav komandi leta
A/FD, Airport/Facilities Directory
AFDS, Autopilot Flight Director System
AFIS, Aerodrome Flight Information Service, aerodromska služba za informacije o letu
AFM, Aircraft Flight Manual
AFS, Aeronautical Fixed Service, zrakoplovna stalna služba
AFS, Autoflight System
AFSS, Automated Flight Service Station
AFT, Aftward, unazad
AFT, After, poslije
AFTI, Advanced Fighter Technology Integration
A/G, Air/Graund, zrak/zemlja
AGA, Aerodromes, Air routes and Ground Aids, aerodromi, zračni putovi i zemaljska oprema
AGB, Accessory Gear Box, pomoćna kutija sa zupčanicima (reduktor)
AGC, Automatic Gain Control, automatska regulacija pojačanja
AGDLS, Air Ground Data Link System, sustav za prijenos podataka zrak-zemlja
AGI, Advanced Ground Instructor
AGL, Above Ground Level, iznad nivoa Zemlje
AGM, Air-to-Ground Missile, raketa zrak-Zemlja
AGS, Automatic Gain Stabilization
AHRS, Attitude and Heading Reference System
AI, Attitude Indicator, umjetni horizont
AIC, Aeronautical Information Circular, cirkularni dokument sa zrakoplovnim obavijestima
AID, Airport Information Desk
AIDS, Aircraft Integrated Data System, integrirani sustav podataka na zrakoplovu
AIL, Aileron, w:Krilo zrakoplova#Krilcakrilce
AILS, Automatic Instrument Landing System, sustav za automatsko instrumentalno slijetanje
AIM, Airman's Information Manual, pilotski priručnik s informacijama
AIM, Avalanche-Induced Migration
AIMS, Advanced Integrated Manufacturing System
AIP, Aeronautical Information Publication, zbirka zrakoplovnih podataka
AIRMET, Airman's Meteorological Information, meteorološke informacije za pilota
AIS, Aeronautical Information Service and Charts, služba zrakoplovnih informacija i mapa
AIS, Airborne Instrumentation System, navigacijski sustav za uzlijetanje
AIT, Automated Information Transfer, automatski prijenos podataka
A/L, Autoland, automatsko slijetanje
ALAR, Approach and Landing Accident Reduction, smanjivanje mogučnosti incidenta u prilazu i slijetanju
ALARM, Air-Launched Air-Radar Missile
ALCM, Air-Launched Cruise Missile, krstareća raketa lansirana iz zračnog prostora
ALD, Available Landing Distance, dostupna dužina slijetanja
ALH, Advanced Light Helicopter, usavršeni laki helikopter
ALNOT, Alert Notice, upozorenje
ALPA, Airline Pilots Association, udruženje civilnih pilota
ALS, Approach Light System, prilazna svjetla
ALT, Altitude, visina leta
ALT, Alternate, alternativni
ALTM, Altimeter, visina
ALTN, Alternate, alternativni
ALTRV, Altitude Reservation, rezerviranje visine leta
ALU, Arithmetic and Logic Unit
ALW, Actual landing weight, stvarna težina slijetanja
AM, Amplitude Modulation, amplitudna modulacija
AMAD, Airframe Mounted Accessory Drives
AMASS, Airport Movement Area Safety System, sustav sigurnosti na operativnim površinama aerodroma
AMB, Amber, oker žuta boja
AME, Aviation Medical Examiner, zrakoplovni medicinski istražitelj
AMED, Advanced Mechanical Engine Demonstrator
AMEL, Airplane Multi-Engine Land, slijetanje zrakoplova s više motora
AMES, Airplane Multi-Engine Sea
AMETS, Airplane Maintenance Engineering Time Standard
AMO, Approved Maintenance Organization, ovlaštena organizacija za obavljanje radova održavanja
AMOS, Automatic Meteorological Observing Station, automatska meteorološka stanica za promatranje
amp, Ampere, amper
AMP, Amplifier, pojačalo
AMPA, Air Medical Physician Association
AMPL, Amplifier, pojačivač
AMRAAM, Advanced Medium Range Air-to-Air Missile
AMS, Aeronautical Materials Specifications, specifikacije zrakoplovnih materijala
AMS, Aeronautical Mobile Service, zrakoplovna pokretna služba
AMSL, Absolute Mean Sea Level, apsolutna vrijednost na nivou mora
AMT, Aviation Maintenance Technician, zrakoplovni tehničar održavanja
AMVER, Automated Mutual-Assistance Vessel Rescue System
AN, Air Navigation, zračna navigacija
AN, Air-force Navy or Army Navy, mornaričko zrakoplovstvo
ANA, All Nippon Airways
ANCA, Airport Noise and Capacity Act
ANLR, Annular, prstenast
ANT, Antenna, Antena
ANP, Actual Navigation Performance, aktualni navigacijski podaci
ANR, Advanced Navigation Route, predviđen smjer leta
ANT, Antenna, antena
AOA, Angle of Attack, napadni kut
AOA, Airport Operating Area, područje pod kontrolom zračne luke
AOC, Aerodrome Obstruction Chart, mapa prepreka u okolini zračne luke
AOCC, Airline Operations Control Centar, kontrolni centar zračne luke
AOG, Aircraft on Ground, zrakoplov na zemlji
AOM, Aircraft Operations Manual, priručnik za letače
AOPA, Aircraft Owners and Pilots Association, udruženje vlasnika zrakoplova i pilota
AOSS, After Over Station Sensor
AP, AutoPilot, autopilot
APA, Airline Passengers Association, udruženje zrakoplovnih putnika (u SAD-u)
APC, Absolute Pressure Controller, kontrola apsolutnog tlaka
APCU, Auxiliary Power Control Unit, kontrola pomočnog napajanja
APFDS, Autopilot and Flight Director System, sustav pravca leta i autopilota
APMS, Automatic Performance and Management System
APP, APPR, Approach, prilaženje
APS, Altitude Preselect, zadavanje visine leta
APSB, Altitude Preselect Bracket
APT, Airport, zračna luka
APU, Auxiliary Power Unit, pomoćni izvor energije
APV, Approach with Vertical Guidance, prilaz po vertikalnom ravnanju
AQR, Airline Qualiti Report, izvještaj o kvaliteti poslovanja prevozioca
AR, As Required, prema potrebi
ARAC, Army Radar Approach Control, vojna radarska kontrola u prilazu
ARB, Air Registration Board, registar zrakoplova u (u Velikoj Britaniji)
ARFF, Aircraft Rescue and Fire Fighting, spašavanje zrakoplova i borba protiv požara
ARFOR, Area Forecast, prognoza vremena za određenu oblast
ARINC, Aeronautica Radio Inc., kompanija koja se bavi problematikom elektronike u zrakoplovstvu
ARM, Anti-Radar Missile, protu-radarski vođena raketa
ARMET, Forecast upper wind and temperatures at specified points, prognoza vjetra i temperatur u određenim točkama na određenoj visini
A-RNAV, Advanced Area Navigation
ARO, Air traffic services Reporting Office, mjesto na zračnoj luci gdje se sakupljaju informacije o zračnom prometu.
ARO, Aerial Refuelling Operator, rukovatelj punjenja goriva u zraku tijekom leta
ARP, Aerodrome Reference Point, aerodromska referentna točka
ARPT, Airport, aerodrom
ARR, Arrival, dolazak, slijetanje.
ARSA, Aeronautical Repair Station Association
ARSR, Air Route Surveillance Radar
ARTC, Air Route Traffic Control, kontrola leta zračnog puta
ARTCC, Air Route Traffic Control Centar, centar kontrole leta zračnog puta
ARTS, Automated Radar Terminal System
ASAT, Anti-Satellite, protusatelitski
AS, Aeronautical Standard, zrakoplovni standard
AS, A/S, Airspeed, zračna brzina
ASA, Autoland Status Annunciator, pokazivač položaja automatskog slijetanja
ASARS, Advanced Synthetic Aperture Radar System
ASC, Aero Sports Connection
ASCB, Avionics Standard Communications Bus
ASCR, Asymmetrical Silicon Controlled Rectifier
ASD, Aircraft Situation Display, pokazivnje položaja zrakoplova (u prostoru)
ASD, Accelerate stop distance, dužina prekinutog uzlijetanja
ASDA, Accelerate Stop Distance Available, raspoloživa uzletno-sletna staza za prekinuto uzlijetanje
ASDAR, Aircraft to Satellite Data Relay
ASDR, Accelerate-Stop Distance Required
ASDE, Airport Surface Detection Equipment
ASEL, Airplane Single-Engine Land, slijetanje s jednim motorom
ASES, Airplane Single-Engine Sea
ASF, Air Safety Foundation, ustanova sigurnost u zrakoplovstvu
AsHFA, Aerospace Human Factors Association
ASI, Airspeed Indicator, pokazivač brzine leta
ASI, Aviation Safety Inspector, inspektor sigurnosti u zrakoplovstvu
ASK, Available Seat-Kilometre, dostupna sjedala po kilometru puta
ASL, Above Sea Level, iznad nivoa mora
ASLAR, Aircraft Surge Launch and Recovery
ASM, Air to Surface Missile
ASM, Available Seat Mile
AsMA, Aerospace Medical Association
ASME, American Society of Mechanical Engineers, američko udruženje mehaničkih inženjera
ASOS, Automated Surface Observing System
ASP, Arrival Sequencing Program
ASPS, Airborne Self Protection System
ASR, Aerodrome Surveillance Radar, aerodromski nadzorni radar
ASRAAM, Advanced Short Range Air-to-air Missile, usavršena vođena raketa kratkog dometa zrak-zrak
ASRS, Aviation Safety Reporting System
ASSY, Assembly, Sklop
ASTOR, Airborne Stand-off Radar, zrakoplov s radarom izvan zone protuzračne obrane
ASTOVL, Advanced STOVL
ASU, Altitude Sensing Unit
ASW, Anti-Submarine Warfare, protupodmornička djelovanja
ATA, Air Transport Association of America, udruženje američkih avioprevozioca
ATA, Actual Time of Arrival, stvarno vrijeme dolaska (slijetanja)
ATA, Aviation Training Association
ATARS, Advanced Tactical Air Reconnaissance System, usavršeni sustav za taktičko izviđanje iz zračnog prostora
ATB, Advanced Technology Bomber, bombarder usavršene tehnologije
ATC, Air Traffic Control, kontrola letenja
ATC, Approved Type Certificate
ATCAA, ATC Assigned Airspace
ATCRBS, Air Traffic Control Radar Beacon System
ATCSCC, Air Traffic Control System Command Center
ATCO, Air Traffic Controller, kontrola leta
ATCT, Airport Traffic Control Tower, aerodromski toranj kontrole leta
ATCT, Airport Traffic Control Transporder
ATC-TFM, Air Traffic Control Traffic Flow Management
ATD, Actual Time of Departure, stvarno vrijeme polaska
ATD, Along Track Distance
ATE, Automatic Test Equipment, automatska ispitna oprema
ATE, Automatic Test Equipment, automatsko testiranje opreme
ATEC, Aviation Technician Education Council
ATF, Advanced Tactical Fighter, usavršeni lovačko-taktički zrakoplov
ATF, Aerodynamic Twisting Force
ATFM, Air Traffic Flow Management
ATIRCM, Advanced Threat Infrared Countermeasures
ATIS, Air Terminal Information Service, služba informacija u aerodromskoj zoni
ATK, Available Tonne, Kilometri
ATLAS, Abbreviated Test Language For Avionics Systems
ATM, Aerodynamic Twisting Moment
ATO, Aborted Take-Off, prekinuto uzlijetanje
ATO, Air Traffic Organization, ozganizacija zračnog prometa
ATOL, Automatic Test--Oriented Language
AT/OW, Actual Take-off Weight, stvarna težina u uzlijetanju
ATP, Advanced Turboprop, moderan turbo-propelerni zrakoplov
ATP, Authority to Prooceed, dozvola za nastavak (npr.) kretanja
ATP, Airline Transport Pilot, Pilot cargo prevozioca
ATR, Avions de Transport Regional
ATRM, Airport Terminal Reference Manual, referentni priručnik za zgrade zračne luke
ATS, Air Traffic Services, služba zračne plovidbe
ATS, Automated Throttle System, sustav automatskog gasa
AT/SC, Auto Throttle/Speed Control, automatska kontrola gas/brzina
ATT, Attitude, položaj
ATU, Antenna Tuning Unit
ATZ, Aerodrome Traffic Zones, aerodromska zona
AUG, Augmentation, pojačavanje, povećavanje
AUTO, Automatic, automatski
AUTOB, Automatic Weather Reporting System, sustav automatskog vremenskog izvještanja
AUW, All-up Weight
AUX, Auxiliary, pomoćni
AVASI, Abberviated Visual Approach Slope Indicator, skraćeni pokazivač prilazne ravni
AVC, Automatic Volume Control, automatska kontroa količine
AVG, Average, prosječno
AVGAS, Aviation Gasoline
AVM, Airborne Vibration Monitor
AVT, Advanced Vectored Thrust
AWA, Aviation/Space Writers Association
AWACS, Airborne Warning & Control System, sustav za upozoravanje i vođenje iz zračnog prostora
AWIPS, Advanced Weather Interactive Processing System
AWOS, Automated Weather Observing System
AWR, Airborne Weather Radar
AWY, Airway, zračni put
AXL, Axial, aksijalni
AZFW, Acttual Zero Fuel Weight, stvarna težina s praznim spremnicima goriva (u krilu)

Knjiga pojmova u zrakoplovstvu: A


Koronavirus/Sadržaj/Lijekovi protiv COVID-19

Lijek protiv COVID-19 (eng: ''Coronavirus drug research'') je postupak istraživanja za razvoj preventivnog cjepiva ili terapijskog lijeka na recept koji bi ublažio ozbiljnost koronavirusne bolesti 2019. (COVID-19). Na međunarodnoj razini do lipnja 2020. nekoliko stotina tvrtki za lijekove, biotehnološke tvrtke, sveučilišne istraživačke skupine i zdravstvene organizacije razvijale su 159 kandidata za cjepivo i preko 300 potencijalnih terapija za bolest COVID-19 u različitim fazama pretkliničkih ili kliničkih istraživanja.
Međunarodna platforma za registraciju kliničkih ispitivanja SZO-a zabilježila je 536 kliničkih studija za razvoj terapija za post-infekcije COVID-19, s brojnim utvrđenim antivirusnim spojevima za liječenje drugih infekcija u okviru kliničkih istraživanja koja se trebaju zamijeniti.
U ožujku, SZO je pokrenuo ''Suđenje o soliditetu'' u 10 zemalja, upisujući tisuće ljudi zaraženih COVID-19 kako bi procijenili učinke liječenja četiri postojeća antivirusna spoja s najviše obećanja o učinkovitosti. U travnju 2020. uspostavljen je dinamičan, sustavni pregled kako bi se pratio napredak registriranih ''kliničkih ispitivanja za cjepivo protiv COVID-19'' i ''terapeutskih lijekova''.
Razvoj cjepiva i lijekova proces je u više faza, koji obično zahtijeva više od pet godina da bi se osigurala sigurnost i učinkovitost novog spoja. U veljači 2020. godine, SZO je rekao da ne očekuje da će cjepivo protiv SARS-CoV-2 - uzročnika virusa COVID-19 - postati dostupno za manje od 18 mjeseci i konzervativne procjene vremena potrebnog za dokazivanje sigurnosti , djelotvorno cjepivo je oko 12 mjeseci (početak 2021.).
Od lipnja nekoliko potencijalnih terapija nakon infekcije, uključujući ''favipiravir'', ''remdesivir'' i ''lopinavir'' koji su korišteni u međunarodnom ispitivanju solidarnosti, bilo je u posljednjoj fazi testiranja na ljudima - klinička ispitivanja faze III-IV - i pet kandidata za cjepivo ušlo je u drugu fazu ljudske sigurnosti, doziranja i ocjene učinkovitosti, faza II.

Koronavirus


Armenski jezik/Fonetika

1 Samoglasnici
U armenskom jeziku postoji šest samoglasnika, a to su: ա (a), ե (e), է (ē), ը (ɜ), ի (i), ո (o), օ (o) i ու (u).
1.1 Glas ա
Glas ա na svakom mjestu se izgovara kao i a u hrvatskom jeziku. Primjerice: ազգ (''azg'', hrv. narod), փառք (''p’ark’'', hrv. slava) ili նա (''na'', hrv. on/ona/ono).
Արթուր անում է ակոս:
[''art’ur anum e akos'']
Artur pravi brazdu.
Նա տակարը է:
[''na takarɜ e'']
To je bačva.
;Pročitajte na glas sljedeće riječi na hrvatskom napisane armenskim pismom:
arkada - արկադա
sada - սադա
rana - րանա
Ararat - Արարատ
1.2 Glas ե
Glas ե u većini slučajeva se izgovara kao e u hrvatskom jeziku, no u nekim slučajevima izgovara se kao je. Kao e se izgovara kada se nalazi u sredini ili na kraju riječi (npr. դեմք - ''denk’'', hrv. lice; չե - ''če'', hrv. ne), a kao je kada stoji na početku riječi (npr. Երեվան - ''jerevan'', hrv. Erevan), osim u slučajevima kada se pomoćni glagol veže za prethodnu riječ (npr. դու ապրում ես - ''du aprum es'', hrv. ti živiš; radije se čita kao ''du aprumes'' ili Ես խորվաթ եմ - ''jes horvat’ em'', hrv. ja sam Hrvat; radije se čita kao ''jes horvatem'').
Ես ապրում եմ Երեվանում:
[''jes aprum em jerevanum'']
Ja živim u Erevanu.
Դու չես ապրում Երեվանում:
[''du čes aprum jerevanum'']
Ti ne živiš u Erevanu.
;Pročitajte sljedeće riječi i uočite razliku kada se ե izgovara kao e, a kada kao je.
Երեվան - ''jerevan'' (hrv. Erevan)
սովորել - ''sovorel'' (hrv. učiti)
երգիչ - ''jergič'' (hrv. pjevač)
տեսնել - ''tesnel'' (hrv. uvidjeti)
1.3 Glas է
Glas է se uvijek izgovara kao e u hrvatskom jeziku. Nikada se ne piše na u sredini li na kraju riječi, već se u tim slučajevima koristi glas ե. Dakle, glas է može postojati samo na početku riječi i uvijek se čita kao e. Primjerice, էլեկտրոդ (''elektrod'', hrv. elektroda), Էպիրոս (''epiros'', hrv. Epirus) ili էական (''eakan'', hrv. značajan).
Իմ անունը Էսքիլես:
[''im anunɜ eskiles'']
Moje ime je Eshil.
Դու սովորել էիր:
[''du sovorel eir'']
Učio si.
1.4 Glas ը
Glas ը specifičan je glas u armenskom jeziku i nema odgovarajući glas u hrvatskom jeziku. Izgovara se kao glas ɜ (npr. u hrvatskoj riječi kršćani, ovaj glas nalazi se između k i r; dakle kɜršćani). No, glas ը ne piše se uvijek u armenskom jeziku. Piše se na početku kod nekih riječi, kao što su ընգնել (ɜngnel; hrv. padati), ընկեր (ɜnker; hrv. prijatelj) ili ըմպել (ɜmpel; hrv. piti); dok se npr. čuje na početku, ali ne piše kod riječi զգալ ('zgal; hrv. osjećati) ili սկիզբ ('skizb; hrv. početak). U pravilu, riječ ili slog ne može početi s dva ili više samoglasnika. Vrlo često glas ը se čuje ali ne piše između dvaju suglasnika. Kod određenih imenica glas ը uvijek se piše na kraju riječi.
;Riječi kod kojih se glas ը čuje, ali ne piše
նկար - ''n'kar'' (hrv. slika)
ջնջել - ''dž'ndžel'' (hrv. izbrisati)
տնտեսություն - ''t'ntesut’jun'' (hrv. gospodarstvo)
գրել - ''g'rel'' (hrv. pisati)


Hrvatska wikipedija

Ovo je wikiknjiga o hrvatskoj wikipediji.
Hrvatska wikipedija jedna je od desetina wikipedija diljem svijeta.
Bit će govora o povijesti wikipedije, njezinu funkcioniranju, ključnim suradnicima, kontrarevoluciji i najnovijim događanjima.
1 Sadržaj
*Hrvatska wikipedija/O Wikipediji
**Hrvatska wikipedija/Nastanak Wikipedije
**Hrvatska wikipedija/Širenje Wikipedije
**Hrvatska wikipedija/Kako radi Wikipedija?
**Hrvatska wikipedija/Funkcije
*Hrvatska wikipedija/Povijest
**Hrvatska wikipedija/Nastanak
**Hrvatska wikipedija/Prve godine
**Hrvatska wikipedija/Nametnuti prijepori
**Hrvatska wikipedija/Kontrarevolucija
**Hrvatska wikipedija/Lastina tiranija
*Hrvatska wikipedija/Odnosi s drugim wikipedijama
*Hrvatska wikipedija/Ključni suradnici
*Hrvatska wikipedija/Budućnost


Koronavirus/Sadržaj/Epidemiologija

Prema epidemiološkom obrazloženju, 3 poznate situacije koronavirus tipa su se pojavile u periodu od 2002. do 2020.
#SARS Epidemija 2002. do 2004.
#MERS Epidemija 2012. do danas...
#Pandemija koronavirusa od 2019. do danas.
1 SARS
Teški akutni respiratorni sindrom (engl. SARS - Severe acute respiratory syndrome) bolest je dišnih putova u ljudi koju uzrokuje SARS koronavirus (SARS - CoV). Virus je zamalo uzrokovao pandemiju između studenog 2002. i srpnja 2003., s 8096 poznatih slučajeva i 12 potvrđenih smrtnih ishoda, prema izvještaju Svjetske zdravstvene organizacije iz 21. srpnja 2004. godine. U nekoliko tjedana SARS se proširio iz provincije Guangdong u Kini na 37 zemalja diljem svijeta.
Smrtnost kroz dobne skupine do 8. svibnja 2003. iznosila je manje od 1% za mlađe od 24 godine, 6% za one od 25 do 44 godine, 15% za one od 45 do 64 godine i više od 50% za one starije od 60 godina. Za usporedbu, smrtnost gripe je obično oko 0,6% (među starijima) ali može porasti do 33% kada dođe do novih mutacija virusa. Stopa smrtnosti za virusnu upalu pluća može dosegnuti i 70%.
Od svibnja 2006., širenje SARS-a je u potpunosti zaustavljeno, sa zadnjim slučajem primijećenim u lipnju 2003. godine (iako je zadnji slučaj bio zaraza u laboratoriju 2004.). Ipak, SARS se ne smatra istrijebljenim jer još uvijek može biti prisutan među životinjskim vrstama i može se vratiti u ljudsku populaciju u budućnosti.
2 MERS
U rujnu 2012. godine identificirana je nova vrsta koronavirusa, u početku nazvana Novel Coronavirus 2012, a sada je službeno nazvana Bliskoistočni respiratorni sindrom koronavirus (MERS-CoV). Ubrzo nakon toga, Svjetska zdravstvena organizacija objavila je globalnu uzbunu. U ažuriranju SZO-a 28. rujna 2012. kaže se da se čini da virus nije lako prešao s osobe na osobu. Međutim, 12. svibnja 2013., slučaj prenošenja s čovjeka na čovjeka u Francuskoj potvrdilo je francusko Ministarstvo za socijalna pitanja i zdravstvo. Pored toga, slučajeve prenošenja s čovjeka na čovjeka prijavilo je Ministarstvo zdravlja u Tunisu . Dva potvrđena slučaja uključuju ljude koji su, čini se, bolest ulovili od svog pokojnog oca, koji se razbolio nakon posjeta Kataru i Saudijskoj Arabiji. Unatoč tome, čini se da je virus imao problema sa širenjem s čovjeka na čovjeka, jer većina zaraženih pojedinaca virus ne prenosi. Do 30. listopada 2013. u Saudijskoj Arabiji je bilo 124 slučaja i 52 smrtna slučaja.
3 COVID-19
11. veljače 2020. Svjetska zdravstvena organizacija je bolest uzrokovanu novim koronavirusom nazvala koronavirusna bolest 2019, kratica COVID-19 (eng. ''Coronavirus disease 2019''). 25. veljače 2020. Zabilježen prvi slučaj koronavirusa u Hrvatskoj. 28. veljače 2020. Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) podigla globalni rizik vezan uz koronavirus na vrlo visok. 2. ožujka 2020. Europska unija je podigla rizik od koronavirusa s umjerenog na visoki. 4. ožujka 2020. Italija poduzima nove mjere protiv širenja koronavirusa; ograničenja sportskih natjecanja, nastavnih aktivnosti, školskih putovanja, rada trgovačkih centara i dr. 5. ožujka 2020. Zabilježeni su prvi slučajevi zaraze koronavirusom u Sloveniji i Mađarskoj. 8. ožujka 2020. Italija je ograničila ulazak i izlazak u područja u sjevernoj Italiji. Javni događaji su otkazani i uveden je niz novih mjera za ograničavanje širenja koronavirusa. Slovenija je ograničila javna okupljanja. 11. ožujka 2020. SZO je proglasio globalnu pandemiju zbog koronavirusa.

Koronavirus


Hidraulika/Sadržaj/Hidraulička preša

Hidraulička preša ili hidraulički tijesak služi da bi se upotrebom razmjerno malenih sila mogle postići goleme sile.
Na sl. 1. prikazan je princip djelovanja hidrauličke preše. Na manji štap promjera d1 cm tlači sila od P1 kp. U tekućini ispod stapa nastat će tlak.
<math>p=\frac{P_1}{\frac{d_1^2 \pi}{4\left [ \frac{kp}{cm^2} \right ]</math>
Taj se tlak širi po čitavoj tekućini i djeluje na veći stap promjera d2. Sila kojom će tekućina djelovati na ovaj stap bit će
<math>P_2=p\frac{d_2^2 \pi}{4}\left [kp \right ]</math>
ili, ako uvrstimo prijašnj izraz za p, bit će
<math>P_2=\frac{P_1}{\frac{d_1^2 \pi}{4\cdot\frac{d_2^2 \pi}{4}</math>
i, nakon kraćenja:
<math>P_2=P_1\cdot\frac{d_2^2}{d_1^2}</math>
ili:
<math>\frac{P_1}{P_2}=\frac{d_1^2}{d_2^2}</math>
To znači: ''Sile na stapovima odnose se kao kvadrati njihovih promjera.'' Ako se npr. promjeri štapova d1 i d2 odnosekao 1 : 10, odnosit će se sile kao 1 : 100.
Neka se štap promjera d1 pomakne za put s1. U tom slučaju istisnuo je štap količinu tekućine volumena
<math>V=\frac{d_1^2 \pi}{4}\cdot s_1</math>
Kako je tekućina nestlačiva, podignut će se stap promjera d2 za pomak s2. Taj je pomak s2 toliki da ispod stapa stane upravo jednaka količinavolumena ''V'':
<math>V=\frac{d_2^2 \pi}{4}\cdot s_2</math>
Iz tih jednadžbi izlazi:
<math>\frac{d_1^2 \pi}{4}\cdot s_1=\frac{d_2^2 \pi}{4}\cdot s_2</math>
ili:
<math>d_1^2s_1=d_2^2s_2</math>
napokon:
<math>\frac{s_1}{s_2}=\frac{d_2^2}{d_1^2}</math>
To znači: ''Pomaci štapova odnose se obrnuto kao kvadrati njihovih promjera.''
Isti se rezultat dobije ako se pođe od radnje. Kod preše, za koju se pretpostavlja da radi bez gubitaka, bit će utrošena radnja jednaka iskorištenoj radnji, tj.
<math>P_1s_1=P_2s_2</math>
Nedovršeno!!!


Hidraulika/Sadržaj/Pojam specifičnog tlaka

Na ploču ''A'' površine ''F'' djeluje sila ''P'' (sl. 1). Ta se sila prenosi preko ploče ''A,'' tako da ploča ''A'' djeluje na podlogu ''B'' također silom ''P''. Istom silom, ali protivnog smjera djeluje podloga ''B'' na ploču ''A'' (akcija = reakciji).Pri tom sila ''P'' tlači na ploču ''A'' u jednoj točki, a ploča ''A'' djeluje čitavom svojom površinom ''F'' na podlogu ''B''. To znači: sila ''P'' ne djeluje na podlogu ''B'' u jednoj točki, nego se ona rasprostire po čitavoj površini ''F''. Ako je tijelo ''A'' kruto, i ako su dodirne površine tijela ''A'' i podloge ''B'' ravne, ondaće se sila ''P'' jednoliko razdijeliti po površini F.
Na jedinicu površine otpada sila <math>\frac{P}{F}</math>. Sila koja djeluje na jedinicuFpovršine zove se tlak ili specifični pritisak i bilježi se slovom p.
<math>p=\frac{P}{F}</math>
U tehnici sila se mjeri u kp, a površina u cm2, pa je dimenzija jedinice za spec. tlak <math>\left [ \frac{kp}{cm^2} \right ]</math>. Jedinica za spec. tlak od 1 kp/cm2 zove se ''tehnička atmosfera,'' ili, kraće, atmosfera, i bilježi se oznakom ''at.'' U hidraulici se dužine, površine i obujmi redovito mjere u ''m, m2 i m3,'' pa je u tom slučaju kp/m2 oznaka za tlak.
Kako je 1 m2 = 10 000 cm2, to je
:1 at = 1 kp/cm2 = 10 000 kp/m2
U Sjedinjenim Američkim Državama, u Engleskoj, u engleskim dominionima i kolonijama upotrebljava se za mjerenje tlaka jedinica od jedne funte na kvadratni palac (oznaka 1 lbs/sq inch ili psi); pri tome je 1 funta (1 lb) = 0,454 kp, a 1 palac (col) = 2,54 cm. Pri preračunavanju vrijedi:
1 lbs/sq kp/cm2
1 kp/cm2 = 14,223 lbs/sq inch
100 lbs/sq kp/cm2


Koronavirus/Sadržaj/Pandemija koronavirusa u Hrvatskoj

Pandemija koronavirusa proširila se na Hrvatsku 25. veljače 2020. godine. Prvi slučaj potvrđen je u Zagrebu. Obolio je 26-godišnjak koji je od 19. do 21. veljače boravio u talijanskom gradu Milanu. Nakon što je pozitivno testiran, hospitaliziran je u Sveučilišnoj bolnici za zarazne bolesti dr. Frana Mihaljevića u Zagrebu.
Dana 19. ožujka 2020. zabilježeno je više od 100 slučajeva. Broj oboljelih samo za 2 dana duplicirao se na 200, a zaključno s 27. ožujka potvrđeno je više od 500 slučajeva. Dne 2. travnja zabilježeno je više od 1.000 slučajeva. Trenutačno je u Hrvatskoj potvrđeno 2.249 slučajeva, od kojih je 106 preminulo, a 2.132 je izliječeno, dok su na koronavirus do sada testirane 69.606 osobe.
Prema Sveučilištu u Oxfordu, Hrvatska je među državama s najstrožim restrikcijama i mjerama za smanjenje zaraze novim koronavirusom (stanje krajem ožujka 2020. godine). Krajem ožujka, u usporedbi s u istodobno započetom epidemijom u regiji Apulija u Južnoj Italiji, koja ima površinu i stanovništvo usporedivo s Hrvatskom te također nije daleko od žarišta epidemije na području Sjeverne Italije, Hrvatska, možda zahvaljujući boljem upravljanju kriznom situacijom, evidentira bitno manji broj zaraženih, i osobito višestruko manji broj umrlih.
Vlada Republike Hrvatske za građane je otvorila web stranicu i poseban broj telefona 113, za informacije o koronavirusu.
1 Pozadina
Zabrinutost zbog virusa započela je čim je počeo njegov brzi porast u Kini. Zračne luke u Hrvatskoj pripremljene su i počele su prolaziti kroz pasivne mjere i biti oprezne.
Ministarstvo zdravstva Republike Hrvatske upozorava one koji putuju u Kinu kako bi izbjegli bolesne osobe, izbjegli životinje (i žive i mrtve) kao i tržišta, da ne jedu sirove ili nedovoljno kuhane životinje, da često peru ruke i obavijeste svog liječnika o svojim planovima za putovanje u Kinu.
Hrvatski Caritas je, 17. ožujka 2020. stavio na raspolaganje Nacionalnom stožeru civilne zaštite opremu za interventno i humanitarno zbrinjavanje.
1.1 Utjecaj na institucije
Zbog velikih dnevnih migracija stanovništva između Istre i Italije Vlada Republike Hrvatske donijela je 11. ožujka 2020. godine odluku o zatvaranju vrtića, osnovnih i srednjih škola te fakulteta na području Istarske županije s ciljem sprječavanja širenja bolesti COVID-19. Ponedjeljka, 16. ožujka 2020., su zatvorene sve obrazovne institucije u Republici Hrvatskoj. Učenici od petih do osmih razreda osnovne škole te svi učenici srednjih škola nastavu imaju online, a za niže razrede osiguran je program na javnoj televiziji (HRT 3).
1.2 Kršenje samoizolacije
Kazna za kršenje samoizolacije iznosi tri godine zatvora ili iznos od 8.000 do 120.000 kn. Također, broj telefona za sve ljude sa sumnjom na COVID-19 je 0800-9999.
2 Tri faze popuštanja mjera
2.1 Prva faza
Prva faza je počela od ponedjeljka 27. travnja.
Prvo, omogućuje se rad svim poslovnim subjektima koji obavljaju djelatnost trgovine, osim onih koji posluju unutar trgovačkog centra. Drugo, omogućuje se nastavak rada svim poslovnim subjektima koji obavljaju uslužne djelatnosti, osim onih u kojima se ostvaruje bliski kontakt s klijentima, i to uz poštovanje mjera fizičke udaljenosti (npr. postolar, krojač, izrada ključeva, poslovnica turističkih agencija, foto studio…). Treće, uvode se javne gradske i prigradske prijevozne linije i brzobrodske linije za otoke koji nisu povezani trajektnom linijom. Četvrto, omogućuje se rad knjižnica, muzeja, galerija, antikvarijata i knjižara. Peto, omogućuju se treninzi športašica i športaša I. i II. kategorije u pojedinačnim športovima te seniorskim športskim ekipama koje nastupaju u najvišem stupnju natjecanja i šesto, omogućuje se provedba državnog stručnog ispita za prioritetne grupe polaznika
2.2 Druga faza
Prvo, omogućit će se rad javnog zdravstvenog sustava u punom opsegu, osim iznimki u skladu s mjerama Ministarstva zdravstva. Drugo, omogućit će se rad privatnog zdravstvenog sustava u punom opsegu uz poštovanje svih posebnih epidemioloških mjera. i treće, omogućit će se rad svim poslovnim subjektima koji obavljaju uslužne djelatnosti u kojima se ostvaruje bliski kontakt s klijentima, ali uz poštovanje posebnih epidemioloških mjera, kako bi se zaštitili i radnici i klijenti (to se, primjerice, odnosi na kozmetičare, pedikere, brijače i frizere).
2.3 Treća faza
Treća faza pokrenuta je za 11. svibnja.
Prvo, omogućit će se okupljanja do 10 osoba na jednom mjestu, uz poštovanje mjera fizičke udaljenosti. Drugo, omogućit će se rad trgovačkih centara uz poštovanje posebnih epidemioloških mjera. Treće, omogućit će se rad predškolskih ustanova i razredne nastave od 1. do 4. razreda te posebnih razrednih odjela i rad s djecom s teškoćama koja imaju pomoćnika u nastavi. Četvrto, omogućit će se održavanje laboratorijskih, umjetničkih i kliničkih vježbi te praktični rad u malim grupama u visokom obrazovanju. Peto, uvodit će se međužupanijske prijevozne linije i linije domaćeg zračnog prijevoza. Šesto, omogućit će se rad ugostiteljskih objekata isključivo na vanjskim prostorima i terasama uz poštovanje posebnih epidemioloških mjera. Sedmo, omogućit će se rad ugostiteljskih objekata u smještajnim kapacitetima samo za korisnike smještaja. Osmo, omogućit će se rad nacionalnih parkova i parkova prirode. i konačno, proširit će se uvjeti za izdavanje e-propusnica.
3 Horizontalne mjere
Prvo, nastavak pridržavanja svih mjera fizičke udaljenosti, najvišeg higijenskog standarda i dezinfekcije prostora Drugo, nastavak pridržavanja obveze poslodavaca da osiguraju uvjete rada sukladno epidemiološkim mjerama te omoguće rad od kuće gdje je to moguće, organiziraju sastanke na daljinu i zabrane dolazak na radno mjesto radnicima s tjelesnom temperaturom i respiratornim sindromima Treće, nastavak zabrane održavanja javnih događaja i velikih okupljanja Četvrto, preporučuje se nošenje platnene maske za lice u trgovinama i javnom prijevozu. U tu svrhu će Hrvatski zavod za javno zdravstvo izraditi i objaviti precizne upute o korištenju maski za lice, zaštitnih i medicinskih maski. Šesto, preporučuje se osobama starije životne dobi, osobama s kroničnim nezaraznim bolestima te ostalima osobama s povećanim rizikom od zaraze bolesti COVID-19 da ostanu kod kuće i što manje se izlažu mogućnosti zaraze, jer su oni najosjetljivija skupina.
Hrvatski zavod za javno zdravstvo će zajedno sa Stožerom civilne zaštite Republike Hrvatske izradit će preporuke i upute koje će se odnositi: - o broju i zadržavanju ljudi u zatvorenim prostorijama prema kvadraturi objekta - za dvosmjensko radno vrijeme u trgovinama - za obavljanje poljoprivrednih aktivnosti - za održavanje državne mature od 8. do 29. lipnja 2020. i za održavanje vjerskih okupljanja od 2. svibnja 2020. nadalje.
4 Međunarodna potpora
*Ujedinjeni Arapski Emirati donirali su 11,5 tona zaštitne opreme.
*UNICEF donirao je četiri tone zaštitne opreme.
*Kina donirala je 60 tona zaštitne opreme za službe koje sudjeluju na suzbijanju pandemije novog koronavirusa.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Pandemija koronavirusa 2019. - 2020.

Pandemija koronavirusa 2019./20. ili pandemija COVID-19, Prva pandemija koronavirusa je pandemija nove bolesti dišnih organa izazvana od COVID-19. Bolest je prijavljena krajem prosinca 2019. u megagradu Wuhanu u kineskoj provinciji Hubei. U siječnju 2020. razvila se u epidemiju u NR Kini i proširila se diljem svijeta. Potaknuo ju je do tada novel koronavirus SARS-CoV-2. Kako bi spriječila širenje u zemljama bez učinkovitih zdravstvenih sustava, Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) proglasila je međunarodnu hitnu situaciju 30. siječnja 2020. 9. veljače 2020. broj registriranih smrtnih slučajeva s preko 800 premašio je ukupan broj umrlih u pandemiji SARS 2002/2003. Izvještaj SZO-a od 26. veljače 2020. prvi put je prijavilo više novih infekcija izvan Kine nego unutar. Od 28. veljače 2020. SZO je u svojim izvješćima ocijenio rizik na globalnoj razini „vrlo visokim“ (engleska procjena pandemiju rizika SZO, globalna razina: vrlo visoka), prethodno „visoka“. 11. ožujka 2020. godine, SZO je službeno proglasio prethodnu epidemiju pandemijom, prvu nakon pandemije svinjske gripe 2009.
Trenutno (lipanj 2020.) je pogođeno 213 zemalja ili teritorija. Prva smrt izvan Kine dogodila se 2. veljače 2020. na Filipinima. 15. veljače 2020. Francuska je prijavila prvu smrt izvan Azije, osobu koja je ušla u Kinu. Prva dva Europljana koji su umrli od COVID-19 prijavljena su iz Italije 23. veljače 2020. Dana 7. ožujka 2020. godine, SZO je prvi put prijavio 101.927 osoba, od čega preko 100.000 zaraženih, a 3.486 mrtvih.
2. travnja 2020. zabilježeno je više od milijun slučajeva. Prema stanju od 21. srpnja 2020. potvrđeno je 14.883.803 slučajeva, od toga su 8.937.154 izliječeni i 614.011 preminuli.
Prvi slučaj zaraze virusom SARS-CoV-2 u Hrvatskoj potvrđen je 25. veljače 2020. Trenutačno je u Republici Hrvatskoj potvrđeno 4.422 slučajeva, dok ih je na koronavirus do sada testirano oko 69.721. Zbog velikih dnevnih migracija stanovništva između Istarske županije i Italije Vlada Republike Hrvatske donijela je 13. ožujka 2020. godine odluku o zatvaranju vrtića, osnovnih i srednjih škola te fakulteta 16. ožujka s ciljem sprečavanja širenja bolesti COVID-19.
1 Podrijetlo
Prvi slučaj vjerojatno nastaje prenošenjem virusa sa životinje na čovjeka, što je vjerojatno bio netopir s tržišta u Wuhanu. U privremenom dokumentu objavljenom 23. siječnja o prvim rezultatima sekvenciranja genoma virusa, članovi Instituta za virusologiju u Wuhanu, sveučilišta kineske akademije znanosti i centra za kontrolu i prevenciju bolesti u pokrajini Hubei, pokazuju da je genom virusa 2019-nCoV 96 % identičan koronavirusu kod netopira. Iako podatci pokazuju da su netopiri prenosioci virusa, podatak još uvijek nije potpuno utvrđen.
Li Wenliang bio je kineski oftalmolog koji je već u prosincu 2019. primijetio simptome slične SARS-u kod pacijenata. Svoje znanje dijelio je sa kolegama putem društvene mreže WeChat, a onda su se informacije počele širiti internetom. Tada ga je komunistička vlast Narodne Republike Kine optužila za širenje lažnih vijesti. Bio je prisiljen potpisati dokument u kojem stoji da su izvještaji koje je objavio „ozbiljno narušili društveni poredak“ i obećao da će prestati raditi. Preminuo je 7. veljače 2020. godine. Uzrok njegove smrti je bio koronavirus.
2 Kronologija
31. prosinca 2019. kineske vlasti su objavile da je zabilježeno grupiranje oboljelih od upale pluća u gradu Wuhan, u proviniciji Hubei. Oboljeli su razvili simptome povišene temperature, kašlja i otežanog disanja s pozitivnim nalazom na plućima, dokazanim radiološkom pretragom. Prvi slučajevi oboljelih zabilježeni su početkom prosinca, a epidemiološki su bili povezani s boravkom na gradskoj tržnici Huanan Seafood Wholesale Market, veleprodajnom tržnicom morskih i drugih živih životinja. 7. siječnja 2020. kineske su zdravstvene vlasti službeno priopćile otkriće novog koronavirusa povezanog sa slučajevima virusne upale pluća u Wuhanu. Radi suzbijanja i sprječavanja širenja epidemije, kineske su vlasti, uz zatvaranje spomenute tržnice poduzele niz mjera, uključujući uvođenje karantene u Wuhanu i drugim gradovima Kine, ograničavanje međunarodnog zračnog prijevoza, ali i onog unutar same Kine, kao i restrikciju drugih oblika javnog transporta te provođenje mjera masovne dezinfekcije javnih površina i prostora. Unatoč tome epidemija se brzo proširila i na druge kineske pokrajine, ali i izvan Kine. 30. siječnja 2020. Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je epidemiju koronavirusa javnozdravstvenom prijetnjom od međunarodnog značaja zbog brzine širenja epidemije i velikog broja nepoznanica s njom u vezi.
11. veljače 2020. Svjetska zdravstvena organizacija je bolest uzrokovanu novim koronavirusom nazvala koronavirusna bolest 2019, kratica COVID-19 (eng. Coronavirus disease 2019). 25. veljače 2020. Zabilježen prvi slučaj koronavirusa u Hrvatskoj. 28. veljače 2020. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) podigla globalni rizik vezan uz koronavirus na vrlo visok. 2. ožujka 2020. Europska unija je podigla rizik od koronavirusa s umjerenog na visoki. 4. ožujka 2020. Italija poduzima nove mjere protiv širenja koronavirusa; ograničenja sportskih natjecanja, nastavnih aktivnosti, školskih putovanja, rada trgovačkih centara i dr. 5. ožujka 2020. zabilježeni su prvi slučajevi zaraze koronavirusom u Sloveniji i Mađarskoj. 8. ožujka 2020. Italija je ograničila ulazak i izlazak u područja u sjevernoj Italiji. Javni događaji su otkazani i uveden je niz novih mjera za ograničavanje širenja koronavirusa. Slovenija je ograničila javna okupljanja. 11. ožujka 2020. WHO je proglasio globalnu pandemiju zbog koronavirusa. Čelnik Svjetske zdravstvene organizacije Tedros Adhanom Ghebreyesus upozorio je trebalo 67 dana da virus zarazi prvih 100.000 ljudi, 11 dana za drugih 100.000, dok su za treću trećinu bila potrebna samo četiri dana. Zaključak je da se virus prebrzo širi i da su se oštre mjere trebale i ranije uvesti. 3. travnja 2020., broj zaraženih koronavirusom u svijetu premašio je milijun, umrlo je više od 53.000 ljudi, a više od 200.000 je ozdravilo.
3 Prijenos
Bolest se može prenijeti sa čovjeka na čovjeka putem malih kapljica iz nosa ili usta koja se šire kada osoba sa COVID-19 kašlje ili kiše. Te kapljice se spuštaju na objekte i površine oko osobe. Drugi ljudi mogu dobiti COVID-19 tako što će rukama doticati te objekte i površine, a potom doticati svoje oči, nos ili usta. Ljudi se također mogu zaraziti u slučaju da udahnu kapljice koje zaražena osoba koja ima COVID-19 izbacuje prilikom kašljanja ili kihanja. Zato je važno biti više od jednog metra udaljen od osobe koja je bolesna.
Rukovanje se smatra bliskim kontaktom za širenje bolesti koje se prenose kapljičnim putem, te se zbog toga preporučuje da se ljudi što manje rukuju, jer se time smanjuje rizik potencijalnog prijenosa bolesti koje uzrokuje novi koronavirus (COVID-19) i drugih bolesti koje se prenose tim putem.
4 Sprječavanje
Sprječavanje virusa se vrši na različite potrebe zaštite.
*Pranje ruku najmanje 10 do 20 sekundi
*Nošenje maske
*Udaljenost od 2 ili više metra
*Samoizolacija

Koronavirus


Silotski jezik

Wikiknjiga jezika siloti posvećena je bogatom i fascinantnom jeziku, koji se prvenstveno govori u regiji Sylhet u Indiji, u nekim ruralnim područjima Bangladeša i u zajednicama dijaspore diljem svijeta. Sylhet je jedinstveni indoarijski jezik s dugom i raznolikom poviješću. Ovaj wiki-uputa ima za cilj pružiti dubinsko proučavanje Silota, od njegovih jezičnih značajki i povijesnog razvoja do kulturnog značaja. Bilo da ste jezični entuzijast, član siloti zajednice ili vas jednostavno zanima ovaj prekrasan jezik, ova wiki knjiga je vaš način da razumijete i naučite siloti. Pridružite nam se na putovanju kako biste naučili sitnice Silotija, jednog od skrivenih jezičnih blaga Južne Azije.
1 Silotski alphabet
1.1 Samoglasnici
/a/, /i/, /ʊ/, /ɛ/, /ɔ/
/a/, /i/, /ʊ/, /ɛ/, /ɔ/
1.2 Suglasnici
/xɔ/, /xɔ́/, /ɡɔ/, /ɡɔ́/, /ŋɔ/
/sɔ/, /sɔ́/, /zɔ/, /zɔ́/,
/ʈɔ/, /ʈɔ́/, /ɖɔ/, /ɖɔ́/,
/t̪ɔ/, /t̪ɔ́/, /d̪ɔ/, /d̪ɔ́/, /nɔ/
/fɔ/, /fɔ́/, /bɔ/, /bɔ́/, /mɔ/
/ɾɔ/, /lɔ/, /ɽɔ/, /ʃɔ/, /ɦɔ/

Jezici


Anime prica

Pisala sam ovu knjizicu iz tišine.
Ona nije nastala iz buke velikih rečenica, već iz onih trenutaka kad neko zadrži dah, kad pogled skrene, kad se ništa ne kaže a sve oseti.
Ana je moj način da dam glas svim onim ženama koje gledaju, osećaju, pamte ali ne ulaze u kadar.
One koje pišu o drugima jer se same još ne usuđuju da budu napisane.
Ovo nije klasična ljubavna priča.
Nećete naići na klišee.
Naći ćete telo koje čeka da ga neko vidi ne kao objekat, već kao autora svoje želje.
Ako ste ikada ćutali kad ste želeli da viknete.
Ako ste posmatrali umesto da tražite.
Ako ste voleli kroz rečenice jer vam je dodir bio previše stvaran...
...onda ste već pročitali prvu stranicu ove knjige samo niste znali da se zove Intimna olovka.
Tatjana M Steller
Tišina iza prozora
Ana sedi tiho, spuštenih ramena, kraj prozora u sobi koja miriše na staru hartiju i tragove tinte. Letnje popodne se rastapa na staklu. Zavesa se povija pod blagim povetarcem, ali ona se ne pomera. Pogled joj je fiksiran ka zgradi preko puta, treći sprat, prozor sa belim roletnama. Otvoren.
Zna da su unutra.
Olovka joj je već u ruci, lagano pritisnuta o ivicu sveščice. Prsti miruju, ali jagodice trepere.
U toj sobi, njih dvoje su kao scena iz filma bez tona. On je spušta polako, strpljivo, kao da je postavlja u nevidljivu melodiju. Ana ne vidi sve jasno, ali vidi dovoljno. Pokret ruke preko bedra, kako se kosa pomera s ramena, kako usne traže usne. Njeni kapci lagano trepću, ali pogleda ne skida.
Zadrži dah. Prvi pokret. Onaj duboki. Onaj koji zna tačno gde dodiruje. U njenoj ruci olovka se sama pokreće. Linija. Krivina. Povučena dijagonalno. Kratki udah joj pobegne, jedva čujan. Kroz glavu joj prođe misao:
"Nisu ni svesni da pišem njih. A svako slovo je deo njih."
Prvi pokreti
U noćima kad ne može da spava, Ana ponovo gleda crteže koje je iscrtala. Ne reči, nego linije nizovi koje niko drugi ne može da čita. Zna da svaki potez ima značenje. Oštar pad olovke trenutak kad je on zgrabio jače. Meka, zakrivljena linija poljubac koji je trajao duže nego što je očekivala.
Ona ih ne špijunira. Ona ih doživljava.
To joj ponavlja u glavi, dok njih dvoje ponovo ulaze u sobu, zatvaraju vrata, ali ostavljaju roletne blago podignute. Možda i znaju. Možda i žele da ih neko gleda. Ili, još više da ih neko zabeleži.
Ana više ne razmišlja. Nema moralne dileme. Ona piše ono što telo oseća dok gleda. Rečenice se rađaju dok ruke iscrtavaju i slova i linije u isto vreme.
„Ona mu je otvorila kolena kao stranice knjige. A on ju je čitao jezikom. Polako. Kao da se plaši da preskoči rečenicu.“
Glas olovke
Blog je isprva bio skriven.
Naslov: Olovka što šapuće. Nije očekivala da iko naiđe na njega. Ali neko jeste. A onda još neko. I komentari su stizali.
„Nisam znao da se pokret može ovako osetiti kroz rečenicu.“
„Ko god da si, pišeš kao da dišeš za njih.“
„Želim da budem nečija priča kod tebe.“
Ana je ćutala. Pisala je još.
Nije se više zvala samo posmatrač. Počela je da bira. Parove, odnose, energije. Počinje da ih prepoznaje. Strast koja ima ritam. Dodiri koji imaju tihu komunikaciju. Sve ono što ostali možda ne primećuju, ali ona čuje kroz pogled.
Nekad piše direktno na papiru. Nekad prstom po stolu. Nekad... samo telom kao da je svaka njena pora upijala njihove pokrete i pretvarala ih u osećaj.
Ispod površine
Jedne noći, posmatra ga kako je ljubi. I sve izgleda savršeno. Do trenutka kada on zastane. Kad se telo njegove partnerke napne. Kad mu skrene pogled. Samo na tren ali dovoljno da Ana to oseti.
Tu noć nije mogla da piše.
Nešto u njoj se pobunilo. Ta scena nije bila ljubavna. Bila je pokušaj. Isprazna. Pokret bez smisla. Mehanička strast bez duše.
Sutradan je sve obrisala. Nije želela da ih zadrži među svojim pričama.
Počela je da bira. Da oseća. Da odbija one koji samo rade bez osećaja.
Olovka sada traži istinu. Ne snimke. Ne pokrete. Već unutrašnji ton odnosa. I tu se Ana počinje menjati.
Linije strasti
Par iz stana 4B. Novi. Mlada žena s tetovažom na ramenu i muškarac s rukama koje su stalno u pokretu. Njih dvoje ne prave ljubav. Oni plešu.
Ana ih je prvi put posmatrala kroz refleksiju na staklu automobila. Drugi put kroz napuklu zavesu na stepeništu.
Nije joj bilo važno kako. Samo da vidi. Da oseti.
U noći kad ih je pisala, ruka joj je prešla granice koje nikad pre nije. I papir je bio pretesan za ono što je želela da zabeleži. Linije su se uvijale, rečenice krivile, a neka slova bila zamrljana jer se i njeno telo kretalo dok je pisala.
Po prvi put... Ana nije znala da li je posmatrač ili deo odnosa
.
„U svakom njegovom prodoru, njeno telo se otvaralo kao stranica dnevnika. A ja sam, prvi put, osetila da više nisam samo ruka koja piše već dodir koji ostaje na koži.“
Granice gledanja
Ana je sedela na podu, leđa naslonjena na zid. Roletne su bile spuštene, prvi put posle meseci.
Nešto se promenilo.
Pisala je sinoć dok je par iz 4B vodio ljubav. Pisala je brzo, gotovo u transu, ali onda je umesto rečenice o njima iz nje izašlo:
„Želim da neko ovako piše mene.“
Rečenica ju je presekla.
Nije više mogla da se sakrije iza papira. Ispod njenih reči bila je želja, ne posmatranje. Glad, ne inspiracija.
Te večeri se prvi put obratila čitaocima na blogu:
„Da li ste ikad gledali nešto toliko intimno, da ste se zatekli kako se pitate šta vas zaista pokreće? Pisanje? Ili čežnja?“
Komentari su eksplodirali. Neki su je nudili. Drugi su je kritikovali. Treći su želeli da ih zapiše.
Ana je gledala ekran, ali osećala kako joj olovka pulsira u ruci, kao da zna da je nešto puklo.
Reči koje ne može izreći
Jedne noći, Ana ne piše. Ne gleda. Samo leži.
Tišina joj se uvukla u telo. Svaka reč u njoj deluje nedovoljna. Pokret lažan. Sve što je ikad napisala čini joj se kao pokušaj da dosegne nešto što nikad nije imala.
Vrti se u krevetu. Oseća težinu u grudima, ne od tuge, nego od previše zadržanog.
U mraku, dodirne papir. Ne piše rečenicu. Samo povlači liniju. Ravno. Duboko. Preko cele stranice. Kao rez.
Zamislila je kako bi bilo da neko zapiše nju. Njen dah. Njeno telo. Njen strah od bliskosti
„Da li bi njihova olovka znala gde da zastane? Da li bi mogli da osete kad moje telo zadrhti? Ili bi preskočili, kao loš čitač?“
Reči su bile prevelike. Ostala je tiha.
Potres na papiru
Bilo je neizbežno.
Jedan od njenih čitalaca muškarac čije je komentare prepoznavala po načinu na koji je govorio o dodiru, o tišini, o prostoru između dva tela pozvao ju je na piće. Samo to. Piće.
Pristala je.
U baru, pričali su o svemu osim o seksu. O muzici, o bojama, o načinima na koje svetlost ulazi u sobu. O tišini koju voliš jer je nečija.
Kad ju je ispratio kući, stajali su ispred vrata. Nije je poljubio. Samo je rekao:
„Kad poželiš da neko tebe zapiše, ne moraš da mi kažeš. Samo otvori vrata.“
Te noći nije spavala.
Sutradan otvorila ih je.
U njegovom dodiru nije bilo agresije. U njegovom pogledu nije bilo gladnog pohoda. Samo strpljenje. I razumevanje.
Kad joj je poljubio vrat, telo joj je prvi put reagovalo bez svesnog posmatranja. Nije analizirala. Nije beležila. Nije bila ni pisac ni posmatrač. Bila je ona.
Olovka je pala s noćnog stočića. Papiri su ostali beli.
To je bio prvi put da priča nije napisana. Bila je proživljena.
Novi tragovi
Promenilo ju je.
Ana nije prestala da piše. Ali njene priče su sada bile drugačije. Nisu više bile samo o drugima. U svakoj priči bilo je po jedno „ja“ koje je dihalo, koje je drhtalo, koje je osećalo.
Blog je sada imao svoje čitaoce, ali i svoje junake. Ljudi su joj slali svoje priče. Snimke pokreta. Delove tela. Glasovne poruke uzdaha.
Hteli su da ih Ana zapiše. Da ih njena olovka obuhvati, zaustavi, ovekoveči.
A ona je birala.
Biraće samo one čiji dodiri govore tiše od reči. One čija tela komuniciraju iskreno. One koji ne žele da budu viđeni već da budu osećeni.
Olovka što šapuće
Sedela je u tišini, kraj otvorenog prozora.
U njenim rukama bila je nova sveska. Prva strana prazna.
U drugoj sobi, on je još spavao. Njen dah je bio smiren, dublji, ispunjen.
Zapisala je:
„Nekad sam mislila da olovka beleži tuđe priče. A sada znam svaka priča koju napišem je trag mog tela. Moja želja. Moja prisutnost. I više ne moram da gledam da bih pisala. Sada osećam.“
Zatvorila je svesku.
Olovka je ćutala.
Ali u njenoj tišini, još uvek se šaputalo.
Ona koju pišem
Ana više nije znala da li piše jer oseća, ili oseća jer piše.
Njeni prsti su se kretali po papiru drugačije. Nekada je beležila druge sada je tragala za sobom. Počinje novu priču, bez uvertira. Bez maski.
“Bila sam devojka sa olovkom. Gledala sam ih kako vode ljubav. Ali istina je: nisam žudela za seksom. Žudela sam da me neko vidi… dok ćutim.”
Svaka rečenica grebla je po njoj. Kao da je gola pred sobom. I nije se skrivala.
Kroz prozor je prolazio zvuk iz susednog stana. Dvoje su opet vodili ljubav. Nekad bi pisala o njima.
Sada je zatvorila prozor. I pisala o sebi.
Zapis koji se ne briše
Poruka je stigla u dva ujutru.
“Znam da je ta priča o meni. I o njoj. To si gledala te večeri, zar ne?”
Ana je zurila u ekran. Srce joj je tuklo u ušima. Usta su joj bila suva.
Nije očekivala da neko prepozna sebe. Ili da želi da zna da je gledan. Ali poruka je bila nežna. Bez pretnje. Sa nečim dubljim: prihvatanjem.
“Hvala ti. Prvi put sam video nas iznutra. Tvoje reči su bile istinite. I bile su lepše od našeg pamćenja.”
Ana je zatvorila laptop. I u tom trenutku shvatila reči nisu više samo njena terapija.
One su ogledala. A nekad i skalpel.
Odlučila je: pisaće opreznije. I istinitije.
Pogled iznutra
Po prvi put, nije pisala danima.
Ne zato što nije imala šta da kaže nego zato što nije želela da stoji izvan. Počela je da živi unutar.
Vodila je ljubav sa njim polako, prisutno, ne analizirajući. Nije tražila „materijal“. Samo osećaj. Koža u kožu. Pogled u pogled.
Nakon toga, ležala je na stomaku, glave oslonjene na njegovu nadlanicu. Papir je bio prazan pored kreveta
.
„Ne moraš da pišeš večeras“, rekao je. „Sve si već ispisala telom.
“
Zatvorila je oči. Po prvi put poverovala je.
Olovka u ogledalu
Otvorila je staru svesku.
Stranice su bile žute, neravne, neke sa tragovima prstiju, neke zgužvane od vlažnih dlanova. Svaka reč bila je vremeplov.
Čitala je sebe kako je posmatrala. Sebe kako je želela. Sebe kako je čekala.
I svaki list ju je boleo. Ali nije ga mogla baciti. Jer svaka stranica je bila dokaz da je preživela sopstvenu tišinu.
“Nekad sam verovala da mogu da pišem bez da me dodirne. Ali sada znam: svaka rečenica je bila moj krik prerušena u reč.”
Na poslednjoj strani napisala je:
“Zahvaljujem svojoj staroj olovci. Sada, biram da živim.”
Zatvorila je svesku.
Završna rečenica
Blog je otvorila poslednji put.
Bez fanfara. Bez objašnjenja. Samo sa jednom objavom.
Poslednji post: “Tišina kao kraj”
Neću više pisati o tuđim telima.
Ni o svom.
Ne zato što ne osećam.
Već zato što više ne moram da dokažem da osećam.
Olovka me je naučila da gledam.
Ljubav me je naučila da budem.
I sada…
Biram da budem bez opisa.
Bez zapisa.
Bez vas.
Ali ako ikad pročitate sebe u ovim rečenicama…
Znajte da sam vas gledala nežno.
I da sam vas pisala kao da ste dah.
Sada dišem.
Zatvorila je stranicu. Ugasila lampu. Prazan papir ostao je kraj kreveta.
Ali kamera kada bi ovo bio film zadržala bi kadar na njoj kako leži, gola pod čaršavom, mirna, oslobođena.
Olovka miruje.
Papir čeka.
Ali više nije potreban.
Jer priča je završena u telu.


Koronavirus/Sadržaj/Utjecaj koronavirusa na gospodarstvo

Još poznata kao i Financijska Kriza 2020. (eng. ''Great Lockdown''; ''Coronavirus recession'') ona je jedna od najvećih gospodarskih kriza zabilježenih u povijesti čovječanstva. Njen glavni uzrok je pandemija koronavirusa koja nije samo doprinjela tu materijalnu i ekonomsku štetu, nego je utjecala i na ostale sektore gospodarstva, te i društva.
Od 14. travnja 2020. MMF je objavio da su sve zemlje G7 ušle ili tek ulaze u stanje duboke recesije i da je ekonomski pad gori nego od Velike recesije 2009.
Recesija je započela tijekom pandemije koronavirusa 2019./20. Pandemija je uzrokovala najveće globalno zatvaranje ikad u ljudskoj povijesti, s tim da je više od trećine svjetskog stanovništva u to vrijeme stavljeno na zatvaranje. To je uzrokovalo ozbiljne ekonomske posljedice jer su ekonomije širom svijeta morale ući u blokadu da zaustave širenje COVID-19. Do blokade se došlo uslijed 'gospodarskog usporavanja' tijekom 2019. godine, koje je uzrokovalo stagnaciju burzi i potrošnje širom svijeta.
Od travnja 2020. recesija bilježi zapanjujuću nezaposlenost i propad višestrukih korisnika koji nezakonito financiraju državu za nezaposlene odrasle osobe. UN predviđa da će globalna nezaposlenost u drugom tromjesečju 2020. izbrisati 6,7 posto radnog vremena na globalnoj razini, što je ekvivalent 195 milijuna radnika sa punim radnim vremenom. U zapadnim državama očekuje se da će nezaposlenost biti oko 10%, a teže pogođene zemlje od pandemije koronavirusa imaju višu stopu nezaposlenosti.
1 Pad globalne burze 2020.
Pad globalne burze započeo je 20. veljače 2020. Zbog koronavirusne pandemije, globalna tržišta, banke i tvrtke suočene su s krizama koje nisu viđene od velike depresije 1929.
Od 24. do 28. veljače, burze širom svijeta izvijestile su o svojim najvećim jednotjednim padima od financijske krize 2008., i tako ušli u ispravak. Globalna tržišta početkom ožujka postala su izuzetno nestabilna, s velikim promjenama na globalnim tržištima. 9. ožujka većina globalnih tržišta prijavila je snažne kontrakcije, uglavnom kao odgovor na pandemiju koronavirusa 2019.-20. I rat s cijenama nafte između Rusije i zemalja OPEC-a predvođenih Saudijskom Arabijom.
1.1 Prvi crni ponedjeljak
Tržište budućih tržišta Dow Jones Industrial Average doživjelo je pad od 1.300 bodova na temelju koronavirusa i pad cijena nafte gore opisano, što je pokrenulo ograničenje trgovanja ili prekidač sklopa, zbog čega je tržište budućnosti zaustavilo trgovanje na 15 minuta . Ovim predviđanim padom od 1300 bodova utvrdio bi se 9. ožujka kao jedan od najviše bodova za koji je industrijski prosjek Dow Jonesa pao u jednom danu.
1.2 Crni četvrtak
Crni četvrtak bio je globalni pad burze 12. ožujka 2020., kao dio većeg kolapsa na burzi 2020. godine. Američke burze pretrpjele su najveći jednodnevni pad od pada burze 1987. godine. Nakon Crnog ponedjeljka tri dana ranije, Crni četvrtak je pripisan pandemiji koronavirusa 2019.-20. I nedostatku povjerenja ulagača u američkog predsjednika Donalda Trumpa nakon što je proglasio 30-dnevnu zabranu putovanja protiv Schengenskog prostora. Uz to, Europska središnja banka, pod vodstvom Christine Lagarde, odlučila je smanjiti kamatne stope unatoč tržišnim očekivanjima, što je dovelo do pada na S&P 500 budućnosti na više od 200 bodova u manje od sat vremena.
1.3 Drugi crni ponedjeljak
Tijekom proteklog vikenda, Monetarna uprava Saudijske Arabije najavila je paket malih i srednjih poduzeća u iznosu od 13 milijardi dolara, dok je južnoafrički predsjednik Cyril Ramaphosa najavio fiskalni poticajni paket. Federalne rezerve su najavile da će smanjiti cilj za federalne fondove na 0% –0,25%, sniziti potrebe za rezervom na nulu i započeti program kvantitativnog olakšavanja za 700 milijardi USD.
2 Tablica udara
+Posljedice gospodarskog udara nad zemljama prema podacima EIU, Zemlja, Posljedica na godišnji BDP (%), Nezaposlenost (%), Posljedica na indeks burze 2020. (%)
Austrija, -6.0, 4.4
Argentina, -6.7, 8.9
Belgija, -6.3, 5.2
Brazil, -5.5, 11.6, -30.2
Kanada, -3.2, 7.8, -16.23
Čile, -4.9, 7.8
Kolumbija, -2.7, 12.2
Eurozona, -5.9, 7.3, -24.3
Francuska, -5.3, 8.1, -26.2
Njemačka, -6.0, 3.2, -21.4
Grčka, -6.0, 16.4
Hong Kong, -2.3, 4.2, -15.2
Izrael, -2.3, 3.4, -18.2
Italija, -7.0, 9.7, -28.7
Japan, -1.6, 2.4, -19.1
Malezija, -1.0, 3.3, -13.0
Meksiko, -6.5, 3.7, -21.4
Nizozemska, -7.0, 3.8, -15.7
Norveška, -6.0, 3.8
Peru, -2.5, 7.6
Rusija, -2.6, 4.6, -31.2
Saudijska Arabija, -3.0, 5.7, -22.0
Singapur, -3.2, 2.3, -20.9
Južnoafrička Republika, -4.0, 29.1, -15.7
Južna Koreja, -1.8, 4.2, -13.7
Španjolska, -6.0, 13.6, -29.6
Švedska, -2.3, 7.1
Tajvan, -1.9, 3.8, -14.1
Tajland, -5.9, 1.1, -20.1
Turska, -3.5, 13.8, -14.2
Ujedinjeno Kraljevstvo, -4.7, 4.0, -23.5
Sjedinjene Američke Države, -2.9, 4.4, -13.4

Koronavirus


Novogrčki/Lekcija 6

Lekcija 4
1 Samoglasnici (otvornici, vokali)
Grčki jezik ih ima pet:
α, a
ε, e
ι, i
ο, o
ου, u
Od ostalih, javlja se:
ι, η, υ, οι i υι zvuče jednako
ε i αι zvuče jednako
ο i ω zvuče jednako
2 Suglasnici (zatvornici, konsonanti)
Vježba za čitanje:
τα, τι, η, τη, το, του, τω, κάτω, κότα, άκου
Većina grčkih riječi ima naglašeni slog, a u riječima s više od jednog sloga je naglašeni slog označen crticom (´) iznad njega.
Vokabular:
κακό, loš
κατά, protiv, prema
Vokabular i vježba za čitanje:
ναι, da
καλό, dobro
πού, gdje
με, s
από, iz
σε, u
αλλά, ali
Suglasnici kojih po izgovoru nema u hrvatskom:
γ osim kada iza slijede ε i ι
χ kao njemačko ''ch'' u ''ich''
Vokabular i vježba za čitanje:
γράφω, pišem
για, za
γιατί, zašto? zato
προς, k
όχι, ne
παρακαλώ, molim
Skupine slova čiji izgovor treba naučiti:
ου, u
αυ, ''av'' prije samoglasnika i zvučnih suglasnika, inače ''af''
ευ, ''ev'' prije samoglasnika i zvučnih suglasnika, inače ''ef''
ηυ, ''iv'' prije samoglasnika i zvučnih suglasnika, inače ''if''
μπ, ''b'' na početku riječi, u ostalim slučajevima ''mb''
ντ, ''d'' na početku riječi, u ostalim slučajevima ''nd''
Vokabular i vježba za čitanje:
και, i
ή, ili
αυτός, on
αύριο, sutra
ευχαριστώ, zahvaljujem
γυρεύω, tražiti
μπορώ, mogu
χαίρετε, radujte se! (pozdrav i rastajanje)
καλοκαίρι, ljeto
3 Osobne zamjenice
Grčki ima tri roda: muški, ženski i srednji. Osobne zamjenice:
εγώ, ja, εμείς, mi
εσύ, ti, εσείς, vi
αυτός, on, αυτοί, oni
αυτή, ona, αυτές, one
αυτό, ono, αυτά, ona
4 Glagoli
4.1 Prva konjugacija
Osobne se zamjenice se, kao i u hrvatskom, izostavljaju jer se iz oblika glagola razaznaje subjekt. Primjer:
γράφω, pišem, γράφουμε, pišemo
γράφεις, pišeš, γράφετε, pišete
γράφει, piše, γράφουν, pišu
U novom grčkom nema infinitiva. U navođenju glagola koristi se prvo lice jednine prezenta (npr. γράφω ''pisati'').
Glagoli prve konjugacije prepoznaju se po tome što su naglašeni ispred zadnjeg ω.
Sljedeći su glagoli glagoli prve konjugacije:
δίνω, dati
αλλάζω, promijeniti
διαβάζω, čitati
κοιτάζω, pogledati
βλέπω, vidjeti
ακούω, čuti
φτάνω, stići
φεύγω, otići
παίρνω, uzeti
αγοράζω, kupiti
ξέρω, znati
νομίζω, misliti
βάζω, staviti
πίνω, piti
4.2 Glagoli imati i είμαι biti
Važni glagoli u grčkom su έχω i είμαι. Glagol έχω je pravilni glagol (konjugira se kao γράφω), a njegova konjugacija je:
έχω, έχουμε
έχεις, έχετε
έχει, έχουν
Glagol biti u grčkom jeziku je u pasivu, a aktiv nema. No o tome kasnije. Ponovite konjugaciju glagola biti:
είμαι, είμαστε
είσαι, είστε
είναι, είναι
4.3 Rečenice
Red riječi je slobodan. Subjekt se ne koristi kada je zamjenica.
Είναι καλό., Dobro je.
Είναι κακό., Loše je.
Vokabular:
νερό, voda
κρασί, vino
τσάι, čaj
καυτύ, vruće
κρύο, hladno
άσπρο, bijelo
κόκκινο, crveno
θέλω, željeti
Riječ το je određeni član, a koristi se s imenicama srednjeg roda.
Rečenice:
Το νερό είναι κρύο., Voda je hladna.
Το κρασί είναι κρύο., Vino je hladno.
Το τσάι είναι καυτό., Čaj je vruć.
Το άσπρο κρασί είναι κρύο., Bijelo je vino hladno.
Negativni oblik se tvori dodavanjem δεν ispred glagola. Upitnik je točka-zarez.
Rečenice:
Το κόκκινο κρασί δεν είναι κρύο., Crveno vino nije hladno.
Το νερό δεν είναι καυτό., Voda nije vruća.
Dijalog:
Χαίρετε., Bok.
Χαίρετε, Bok.
Έχετε τσάι;, Imate li čaj?
Οχι, δεν έχουμε τσάι. Ξέλετε νερό;, Ne, nemamo čaj. Želite li vode?
Ναι, ευχαριστώ., Da, hvala.
4.4 Dijalog prvi
Pozdravljanje drugih.
:''Marko'': Γεια σας.
:''Ana'': Kαλημέρα.
:''Marko'': Τι κάνετε;
:''Ana'': Πολύ καλά και εσείς;
:''Marko'': Πολύ καλά.
Vokabular
Γειά σας Bok!
Kαλημέρα Dobro jutro
Τι κάνετε Kako si?
Πολύ καλά Jako dobro
Και εσείς A ti?
4.5 Dijalog drugi
Predstavljanje.
:''Marko'': Πώς σε λέvε;
:''Ana'': Mε λέvε Άvvα.
Vokabular
Πως Kako
σε λένε se zoveš
με λένε se zovem
4.6 Naglasak i dijareza
Naglasak u grčkim riječima se redovito stavlja. U jednosložnim riječima se može i izostaviti. U ostalim riječima mora doći znak kojim se označava naglasak - ´. Kod diftongâ, ako su naglašeni, oznaka se stavlja na drugo slovo u diftongu (npr. Παύλος, γυναίκα).
Ako se oznaka za naglasak u diftongu nalazi na prvom slovu diftonga, tada taj slog nije diftong, nego se izgovara obično (ρολόι - izgovara se kao ro'loi). No, ako diftong nije naglašen, a treba ga izgovarati kao da nije diftong, tada se iznad drugog slova diftonga stavlja dijareza - ¨ (Εβραϊκός - izgovara se kao evrai'kos).
Postoje riječi koje nemaju naglasak. Te riječi se izgovaraju kao prefiksi dodani riječi na koju se vežu (Ο πατέρας - čita se zajedno - opa'teras; Ο πατέρας μου - čita se zajedno - opa'terasmu).

Grčki jezik


Domovinski rat/Sadržaj/Popis poginulih branitelja/Sisačko-moslavačka županija

Ovo je nepotpuni popis hrvatskih branitelja poginulih u Domovinskom ratu s područja Sisačko-moslavačke županije.
1 A
* Ilija Abramović
* Ivica Ančić
* Drago Andreić
* Igor Andrijčić
* Vlado Andrijević
* Mirko Andrijević
* Josip Antolović
* Sulejman Arapović
* Miljenko Arlavi
2 B
* Tomica Babić
* Zdravko Babić
* Nenad Babić
* Đoko Babić
* Zdravko Babojević
* Ivan Badanjak
* Josip Bahman
* Dragutin Baić
* Dragutin Bajić
* Rafael Bajtela
* Marko Bakarić
* Trpimir Bakarić
* Josip Balinčić
* Dario Baltić
* Vlado Banadinović
* Ivica Banožić
* Andrija Barić
* Mato Barić
* Marinko Barić
* Jozo Barić
* Ivan Baršić
* Viktor Bartolac
* Antun Bartolac
* Ivan Barunović
* Franjo Barut
* Dubravko Bečaj
* Gordana Begić
* Josip Belečić
* Josip Bengel
* Velimir Benić
* Ivan Benković
* Zoran Benković
* Zdravko Bezuk
* Željko Bijelić
* Đuro Bijelić
* Stipo Bilavčić
* Vlatko Bilobrk
* Niko Bilobrk
* Tomislav Binički
* Željko Biondić
* Mladen Bišćan
* Stjepan Bišćan
* Matija Biškup
* Stjepan Biškup
* Ivan Biškupović
* Anto Bjelanović
* Valentin Blažević
* Ivica Blažević
* Mile Blažević
* Goran Blažić
* Ivica Boban
* Ivica Bobinac
* Mario Bobinac
* Željko Bogdan
* Tomislav Bogić
* Ivo Bognar
* Ivan Bogović
* Vlado Boltužić
* Milan Bolun
* Marko Borić
* Damir Borić
* Marijan Borošić
* Mladen Bošnjak
* Tomica Božiček
* Zvonimir Božić
* Vinko Bradić
* Luka Brandić
* Damir Brandis
* Mario Brašić
* Vlado Brebrić
* Zoran Breškić
* Davorin Briševac
* Darinko Britvec
* Darko Brkiš
* Slavko Brnad
* Darko Brozović
* Josip Bubaš
* Niko Budim
* Marko Budimir
* Ivo Bugarin
* Stjepan Bukovac
* Stjepan Bunjan
* Željko Burić
* Tomislav Bursik
3 C
* Ivan Caban
* Zvonko Capan
* Damir Car
* Ivica Cavrić
* Ivan Cejpek
* Marijan Celjak
* Nikola Cerović
* Zdravko Cestarić
* Ivan Cestarić
* Željko Cestarić
* Ivan Cestarić
* Nenad Cetin
* Tihomir Cindrić
* Josip Ciprić
* Siniša Coha
* Đuro Conjar
* Darko Crevar
* Miljenko Crnković
* Željko Crnković
* Boris Crnković
* Zvonimir Crnojević
* Jadranko Cumbaj
* Josip Cvetković
* Branko Cvijetnić
4 Č
* Ivica Čaić
* Ivica Čaja
* Mato Čančar
* Stevo Čaušević
* Ivan Čaušević
* Ivica Čaušević
* Vlado Čavka
* Ivan Čavlović
* Božidar Čavlović
* Nedo Čavlović
* Željko Čelepirović
* Hajrudin Čirak
* Ivo Čonda
* Darko Čor
* Mijo Čulig
* Dubravko Čunko
5 Ć
* Jurica Ćuk
* Zoran Ćumurdžić
* Jerko Ćubić
6 D
* Robert Damjanković
* Mladen Dananić
* Juraj Dasović
* Marijan Davorija
* Ivica Debogović
* Janko Dejanović
* Ivan Delač
* Srećko Demeter
* Ademir Denac
* Ivan Devčić
* Ratko Djetelić
* Božidar Dodig
* Miroslav Dodigović
* Franjo Domitrović
* Ante Došen
* Mumin Draganović
* Mario Dragaš
* Miljenko Dragičević
* Đuro Dragić
* Nikola Dražetić
* Marijan Dražetić
* Željko Drmić
* Marijan Drvodelić
* Dragan Dugandžić
* Nikola Dujmić
* Stevo Dujmić
* Željko Dujmić
* Marijan Dujmić
* Milenko Dukić
* Ilija Dumbović
* Zvonko Dumbović
* Nikola Dumbović
* Mijo Dumbović
* Josip Duvančić
* Janko Dužić
* Josip Dvorneković
* Milan Dzjama
7 Đ
* Enes Đogić
* Ivica Đukić
* Pero Đukić
* Rajko Đukić
* Marijan Đuran
* Josip Đuras
* Siniša Đurkin
8 E
* Ferdo Eberl
9 F
* Nikola Fabac
* Vladimir Fabijanec
* Goran Fadljević
* Josip Feltrin
* Ivan Feltrin
* Josip Filar
* Goran Filar
* Milan Filipović
* Stjepan Filipović
* Petar Filipović
* Željko Filipović
* Marijan Fišter
* Željko Flis
* Šimun Fofić
* Damir Frančina
* Tomislav Franić
* Drago Franković
* Ivan Frković
* Ivica Frlić
10 G
* Velimir Gadner
* Ivica Gajdek
* Milan Gajević
* Goran Galić
* Mato Galijanić
* Vinko Galko
* Jadranko Garbin
* Antun Gašparović
* Darko Gener
* Alen Glavan
* Damir Glavinić
* Željko Glešić
* Ivan Golub
* Predrag Golubić
* Josip Golubović
* Đuro Gorupić
* Stevo Gorupić
* Luka Gračaković
* Stjepan Grahovac
* Željko Grahovac
* Dejan Gregec
* Zdenko Gregec
* Nikola Gregorić
* Ivan Gregurić
* Stjepan Grgac
* Andrija Grgić
* Stjepan Grgić
* Stjepan Grgić
* Željko Grgić
* Milan Grobotek
* Branko Gršić
* Zdravko Grubić
* Darko Gudac
* Ivan Gulić
* Žarko Gundić
* Igor Gustović
11 H
* Tarik Hadžihasanović
* Josip Hajdinjak
* Berislav Hajduković
* Zlatko Hajenić
* Mladen Halapa
* Željko Hentšehel
* Dubravko Herceg
* Mato Herdoman
* Dubravko Hočevar
* Slavko Hodalj
* Marijan Honc
* Mato Horvat
* Đuro Horvat
* Ivan Horvat
* Pavao Horvat
* Dražen Horvat
* Damir Horvatić
* Stjepan Horvatić
* Zdravko Horvatić
* Dražen Horvatović
* Franjo Houf
* Ivo Hrga
* Ivica Hrnčević
* Ivan Hrnčević
* Stjepan Hrvojić
* Josip Hulina
* Hazim Huskić
12 I
* Vladimir Idžojtić
* Marijan Ikšić
* Stevo Išek
* Stipan Ivančić
* Nikica Ivančić
* Darko Ivanković
* Drago Ivanović
* Josip Iverac
13 J
* Božidar Jagatić
* Jozo Jajčević
* Ivan Jajčinović
* Mladen Jakovljević
* Antun Jakovljević
* Željko Jakovljević
* Branko Jakovljević
* Siniša Jakšić
* Željko Jakubek
* Ozren Jalžečić
* Tomislav Jambrišak
* Siniša Jambrišak
* Branko Jancetić
* Predrag Janković
* Vladimir Janković
* Zvonko Javševar
* Ivica Jažetić
* Ivica Jelačić
* Milan Jelić
* Ivica Jelić
* Miroslav Jelinek
* Jurica Jerčić
* Tomislav Jergović
* Drago Jovanović
* Milan Jugović
* Marijan Jugović
* Željko Jukić
* Ivica Jurašinović
* Josip Jurčević
* Tomislav Jurčević
* Dominik Jurčić
* Tihomir Jurić
* Petar Jurišić
14 K
* Mirzet Kadić
* Emin Kahrimanović
* Jadranko Kalinić
* Ivan Kapac
* Vlado Kapac
* Marijan Karaula
* Vlado Kardaš
* Antonijo Karlović
* Jozo Kasalo
* Darko Kastner
* Vladimir Kašnar
* Antun Kaurić
* Stjepan Kaurić
* Janko Kaurić
* Ivan Kaurić
* Nikola Kaurić
* Ilija Kaurin
* Ivan Keser
* Mato Keser
* Slavko Keser
* Zdravko Kister
* Darko Kladić
* Marijan Klanjčić
* Ivan Klanjčić
* Milan Klarić
* Branko Klasnić
* Drago Kleković
* Boško Klepić
* Franjo Klobučar
* Tihomir Klobučar
* Predrag Klobučnik
* Ivan Knežić
* Andrija Knežić
* Josip Knežić
* Miroslav Kolar
* Mihovil Kolar
* Mario Kolić
* Zvonimir Komljenović
* Dragan Kondić
* Mladen Korica
* Željko Kosović
* Dražen Kostrić
* Ivan Košutić
* Nikola Kovačević
* Željko Kovačević
* Miroslav Kovačević
* Dragutin Kovačević
* Stjepan Kovačević
* Marko Kovačić
* Ivica Kovačić
* Ivan Kovačić
* Igor Kovačić
* Božidar Kovačić
* Predrag Kozar
* Marijan Kozarić
* Stjepan Kozarić
* Josip Kozić
* Željko Kozić
* Josipa Kožić
* Ivo Kožuh
* Ivan Krajinović
* Robert Kraljić
* Antun Kramarić
* Bruno Kraus
* Darko Kravarščan
* Darko Krčelić
* Vjeko Kremenjaš
* Ivan Križak
* Ivo Križanac
* Dragan Križanec
* Stjepan Krkač
* Stjepan Krmelić
* Zvonko Krnic
* Siniša Kronstein
* Miodrag Krunić
* Fric Kuharić
* Eduard Kukal
* David Kukovec
* Vlado Kukurić
* Ivan Kumić
* Damir Kumpar
* Ivica Kunert
* Stjepan Kušan
* Stjepan Kušan
* Mladen Kušar
* Darko Kušeković
* Petar Kušmiš
* Josip Kuzmac
15 L
* Čedomir Lapčević
* Ivica Lapuh
* Marijan Latinčić
* Mladen Legin
* Drago Lenartić
* Mirko Leskovac
* Ivan Lešković
* Slobodan Lešković
* Darko Lisac
* Darko Lisak
* Nikola Lokner
* Mario Lončarević
* Drago Lončarević
* Krunoslav Lovrečić
* Mladen Lovreković
* Đuro Lovreković
* Miroslav Lovren
* Marijan Lovrenčić
* Mara Lozančić
* Francek Lukačević
* Anton Luketić
* Stjepan Lukšić
* Novo Lupić
16 LJ
* Pero Ljubišić-Levak
17 M
* Mario Macek
* Petar Mačković
* Marijan Majdančić
* Rade Majkić
* Zdravko Majta
* Ivan Malinac
* Zdravko Malnar
* Branislav Malović
* Ivo Malović
* Željko Marčec
* Ivan Mareković
* Drago Marenić-Prsan
* Nikola Marenković
* Franjo Marinović
* Zdravko Marinović
* Zvonko Marinović
* Mijo Marinović
* Franjo Marinović
* Pašk Marki
* Antun Marko
* Petar Marković
* Đuro Marković
* Žan Marot
* Marijan Marović
* Božan Martan
* Luka Martić
* Evelin Maržić
* Damir Matanović
* Predrag Matanović
* Davor Matasović
* Marijo Mateček
* Mario Mateček
* Darko Matić
* Tihomir Matijević
* Slavko Matković
* Miroslav Matleković
* Rikard Mažar
* Ivan Medved
* Miljenko Medved
* Boris Medved
* Branko Medved
* Mirko Medved
* Damir Medved
* Mijo Medved
* Josip Meštrović
* Mirko Mihalić
* Zdravko Mihalić
* Danijel Mihaljević
* Stjepan Mihaljević ml.
* Marinko Mihelić
* Jure Mihić
* Pejo Mijadžiković
* Goran Mikočević
* Siniša Mikočević
* Nikola Mikulčić
* Željko Mikulčić
* Ivica Mikulčić
* Joso Mikulić
* Slavko Milatović
* Stjepan Mileković
* Vlado Mileković
* Božan Miloš
* Tomislav Milunić
* Željko Milunić
* Stevo Miota
* Nikola Miščević
* Ivan Mišić
* Tihomir Mitić
* Petar-Vitomir Mlađenović
* Ivan Mlađenović
* Ivica Mrazovac
* Božidar Mrkobrada
* Željko Mrkšić
* Osman Muratagić
* Nevenko Muškić
* Ivica Muža
* Željko Muža
* Dražen Mužic
18 N
* Miroslav Nadarević
* Ivica Naglić
* Vlastimir Nedved
* Damir Neđeral
* Vlastimir Nemček
* Ilija Nikić
* Željko Nikić
* Stanislav Nikolić
* Nenad Novak
* Reuf Novljaković
* Tomo Novoselec
* Milan Nožinić
19 O
* Dragan Odak
* Predrag Ognjenović
* Kemal Osmanagić
* Gordan Osonički
* Davor Ostojić
* Željko Oškera
20 P
* Ivan Palaić
* Josip Palavra
* Ivan Palijan
* Davorin Pančić
* Željko Panižić
* Darko Pantlik
* Vladimir Paropatić
* Željko Pauković
* Ivica Paunović
* Mihajlo Pavičić
* Danko Pavičić
* Đuro Pavičić
* Berislav Pavičić
* Ivica Pavlić
* Zdravko Pavlović
* Davor Pavlović
* Rajko Pavlović
* Miro Pavlović
* Mile Pavlović
* Mirko Pavušek
* Josip Pažur
* Marijan Pečirko
* Darko Pećanac
* Josip Peić
* Ivan Perec
* Dražen Pereglin
* Janko Pereković
* Luka Pereković
* Tomo Pereković
* Ivica Perić
* Mijo Perković
* Ilija Perković
* Božo Perković
* Ivan Pešut
* Josip Petak
* Đuro Petanović
* Mijo Petanović
* Ivica Petranović
* Šefik Pezerović
* Ivica Pijanić
* Damir Pintar
* Ignacije Pirc
* Zvonimir Piškor
* Ivan Pleša
* Ivica Plevanč
* Darko Podolnjak
* Josip Podolnjak
* Branko Posavec
* Nenad Prager
* Ivica Pranjić
* Perica Prpić
* Dubravko Pukšec
* Mile Pušić
* Robert Puškarić
* Tomo Puškarić
21 R
* Ivan Radić
* Damir Radić
* Stjepan Radočaj
* Zlatko Radočaj
* Zvonko Radošević
* Tomislav Radošević
* Stevo Raf
* Žarko Raf
* Zlatko Rajan
* Ivan Rakas
* Ivica Randić
* Milan Rapljenović
* Darko Relić
* Edo Remeta
* Zdravko Rendulić
* Josip Rengel
* Milivoj Rogulja
* Andrija Rokić
* Tomislav Rom
* Zvonko Romanić
* Krunoslav Rošin
* Stjepan Rožanković
* Branko Rožanković
* Ivica Rožanković
* Ivan Rožanković
* Zlatko Rožanković
22 S
* Ante Salapić
* Damir Savnik
* Nedjeljko Senić
* Drago Sertić
* Marinko Sesar
* Darko Sever
* Dino Simić
* Mladen Sinjeri
* Tomislav Skender
* Josip Skrbin
* Marijan Smokrović
* Mirko Smolčić
* Zdravko Smolčić
* Marko Somić
* Ivan Sommer
* Antun Spevec
* Darko Srbić
* Luka Srdarević
* Ivan Sremić
* Stjepan Sruk
* Mate Stanić
* Ivan Stanić
* Mato Stanić
* Jerzy Stankiewicz
* Rajko Starčević
* Juraj Stepinac
* Zoran Stipanec
* Josip Stojanović
* Franjo Strmić
* Franjo Sušec
* Mišo Svoboda
* Ivan Svržnjak
23 Š
* Darko Šagud
* Mladen Šajnić
* Dubravko Šaka
* Ivica Šalić
* Mario Šalić
* Tomislav Šarčević
* Miljenko Šarić
* Zoran Šaronja
* Stjepan Šašković
* Ivan Ščrbak
* Dragutin Šeliga
* Mladen Šestić
* Ivan Šibarić
* Davor Šimec
* Stjepan Šimičić
* Antun Šimičić
* Pejo Šimić
* Paul Šimonšek
* Ivan Šimunović
* Goran Šincek
* Miroslav Šišić
* Predrag Škrbina
* Dražen Škurtan
* Željko Šlat
* Stjepan Šmisl
* Ivica Šnjarić
* Marijan Šokčević
* Darko Šolić
* Josip Šoštarić
* Nikola Šoštarić
* Stjepan Španiček
* Ljuban Špoljarević
* Milan Špoljarević
* Zdravko Špoljarić
* Pavao Štajdohar
* Nikola Šubarić
* Rajko Šubr
* Franjo Šulentić
* Vladimir Šustić
* Velimir Šuštić
* Vilim Švast
24 T
* Slađan Tadić
* Toma Tadić
* Đuro Tejić
* Miroslav Terek
* Stjepan Tičak
* Branimir Tomašić
* Vladimir Tomašić
* Ivica Tomčić
* Ivan Tomić
* Franjo Tomrecaj
* Ivica Tomšić
* Stjepan Tonković
* Stjepan Tonković
* Đuro Tonković
* Josip Tonković
* Damir Topić
* Marijan Tot
* Romani Trninić
* Petar Tukara
* Josip Turek
* Milan Turkalj
* Josip Tutić
* Danijel Tutić
25 U
* Branko Uzelac
26 V
* Davor Valentić
* Dean Večenaj
* Tomo Velić
* Drago Veljača
* Klaus Veniš
* Ivan Vidnić
* Josip Vidnić
* Mirko Vidović
* Nikola Vidović
* Goran Vidović
* Viktor Vinković
* Antun Vitanvas
* Slavko Vlašić
* Vlado Vlašić
* Nikola Vlašić
* Vlado Voćanec
* Mario Vojtušek
* Željko Volarević
* Ivica Vončina
* Željko Vrabec
* Ivan Vranić
* Krunoslav Vratan
* Mario Vratarić
* Josip Vrbanac
* Stevo Vrbanac
* Đuro Vučičević
* Slavko Vujanović
* Dražen Vujičić
* Branko Vuk
* Stipica Vukadin
* Davor Vukas
* Slavko Vukić
* Antun Vuković
* Krešo Vukšić
* Josip Vulinović
* Damir Vuzem
27 Z
* Fedhet Zdionica
* Ivan Zebić
* Anton Zeffi
* Mihajlo Zera
* Pavao Zgurić
* Milan Zgurić
* Josip Zgurić
* Josip Zidar
* Zoran Zitek
* Stanko Zubović
28 Ž
* Božidar Žafran
* Vladimir Žagar
* Ivan Žalac
* Stipo Ždralović
* Drago Željezić
* Ivica Žgela
* Ivan Žirković
* Željko Živčić
* Đuro Živko
* Robert Živković
* Stjepan Živković
* Mato Žugaj
* Ivan Žugaj
* Stjepan Žugaj
* Zlatko Žugaj
* Vlado Žugaj
* Petar Žuk
* Petar Žutić

Popis poginulih branitelja


Turski jezik/Lekcija/Tanıştığıma memnun oldum!

Tanıştığıma memnun oldum! na turskome jeziku znači Drago mi je što mo se upoznali! To znači da ćete se u ovoj lekciji "upoznati" sa turskim jezikom i njegovim osnovama, kao što je abeceda, dijalozi upoznavanja, pozdravi i prve korisne riječi! Plan lekcije:
*''Merhaba! Nasılsın? - Bog! Kako si?'' - pozdravi i dijalog susreta s poznatom nam osobom
*''Adın ne? - Kako se zoveš?'' - dijalog upoznavanja
*''A, be, ce...'' - turska abeceda
*''Arkadaşlar'' - ''Prijatelji'' - imenice
*''Sevmek - Voljeti'' - glagoli
*''Sen ve ben - Ti i ja'' - osobne zamjenice
*''Senin ve benim - Tvoje i moje'' - prisvojne zamjenice i nastavci
*''Soyut - Sažetak''
1 Merhaba! Nasılsın? - Zdravo! Kako si?
Brojni su ljudi oko nas. Neke od njih poznajemo i prirasli su nam srcu. Neke posebno poštujemo i persiramo im. Sve njih svakodnevno susrećemo i pozdravljamo ih iskreno im želeći sve najbolje. Stoga naučimo ih pozdraviti i na turskome. Slijedeći dijalog je najednostavniji dijalog susreta, a sugovornici su se sreli tijekom dana.
Objašnjenje:
U ovome se dijalogu sugovornici koriste pozdravima susreta i razilaska. Osnovi pozdrav susreta jeste ''Merhaba!'', što odgovara hrvatskome ''Bok!'', dok je osnovni pozdrav razilaska ''Görüşürüz!'', što znači ''Zbogom!''. Vidimo da se pozdravi koriste identično u oba jezika. O konstrukciji ''İyiyim.'' - ''Dobro sam.'' ćemo više na kraju lekcije, a za sada je važno njeno značenje. Konstrukciju ''Ben de...'', što znači ''I ja sam...'' koristimo kada želimo izreći osobno slaganje sa stavom sugovornika, a kroz ostala lica ovu konsstukciju ćemo mijenjati kasnije.
Türkçe, Hırvatça
Merhaba!, Bog!/Zdravo!
Günaydın./İyi sabahlar., Dobro jutro.
İyi günler., Dobar dan.
İyi akşamlar., Dobro veče.
İyi geceler., Laku noć.
Nasılsın?/Nasılsınız?, Kako si?/Kako ste?
İyiyim., Dobro sam.
iyi, dobro
Teşekkur ederim./Sağ ol., Hvala.
Görüşürüz./Görüşmek üzere./Güle güle., Zbogom.
Hoşça kal./Hoşça kalın., Vidimo se.
Ben de..., I ja sam...
2 Adın ne? - Kako se zoveš?
Čovjek je društveno biće i njegova potreba za društvom je neporeciva. Svijet oko nas je ogroman i mnogo je ljudi koje ne poznajemo. Ali želja za upoznavanjem osobe koja namse na prvi pogled svojim postupcima, govorom ili izgledom svidi, ponekad je jača i od nas samih. Što ako je ta osoba Turkinja ili Turčin? Naučimo ih upoznati!
Objašnjenje: Ovo je klasični dijalog upoznavanja. Dijalogu susreta, kao osnovi, dodani su i pitanja i odgovori o imenu i starosti, te izraz zadovoljstva međusobnim upoznavanjem. Izraz ''Adın ne?'' - ''Kako se zoveš?'' koristimo kada pitamo osobe koje su približno naših godina i mlađe od nas, dok je izraz ''Adınız ne?'' - ''Kako se zovete?'' izraz persiranja koji upućujemo osobama starijim od nas samih. Persiranje je uobičajeno i između dvije starije osobe. Ista pravila vrijede i za izraze ''Kaç yaşındasın?'' -''Koliko imaš godina?'', odnosno ''Kaç yaşındasınız?'' - ''Koliko imate godina?''. Naravno, nije prilično pitati stariju osobu koliko ima godina.
Tu je i izraz ''Tanıştığıma memnun oldum!'', odnosno ''Tanıştığımıza memnun oldum!'' kojime izražavam zadovoljstvo upozanavajem neke osobe.
Türkçe, Hırvatça
Adın ne?/Adınız ne?, Kako se zoveš?/Kako se zovete?
Benim adım..., Zovem se...
Kaç yaşındasın?/Kaç yaşındasınız?, Koliko imaš godina?/Koliko imate godina?
İyi akşamlar., Dobra večer.
İyi geceler., Laku noć.
Nasılsın?/Nasılsınız?, Kako si?/Kako ste?
Çok güzel!, Odlično!/Super!/Bravo!/Jako lijepo!
güzel, lijepo
çok, jako/mnogo/puno
Tanıştığıma memnun oldum!/Tanıştığımıza memnun oldum!, Drago mi je što smo se upoznali!
3 A, be, ce...
Turska abeceda se sastoji od 29 glasova, od kojih je 8 samoglasnika i 21 suglasnik. U donjem prikazu abecede posebnim bojama su označeni glasovi osobitih svojstava.
U turskom jeziku postoji osam samoglasnika koji se dijele na ''tvrde (kalın)'' i mekane ''(ince)''. Ova podjela jeste osnova gramatike turskog jezika.
U jeziku riječi sadržavaju uglavnom samo samoglasnike jedne grupe, a sukladno vrsti posljednjeg samoglasnika u riječi, tvori se i nastavak.
Türkçe, Hırvatça
harf, slovo
sayı, broj
hece, slog
kelime, riječ
cümle, rečenica
konuşma, razgovor
dil, jezik
dil bilgisi, gramatika
isim, imenica
fiil, glagol
zamir, zamjenica
sıfat, pridjev
4 Arkadaşlar - Prijatelji
Čovjek je biće u čijoj se okolini nalazi mnogo stvari, od kojih su mu neke zaista potrebne. Od najranijih vremena on ima potrebu da ih imenuje. Zato su imenice najveća grupa riječi u svakome jeziku. Upoznajmo se s nekim osnovnim imenicama u turskome jeziku i načinu tvorbe množine!
Türkçe, Hırvatça
kalp, srce
arkadaş, prijatelj
aşk, sevgili, ljubav
kitap, knjiga
bilgi, znanje
ev, kuća, dom
insan, čovjek
mutluluk, sreća
güzellik, ljepota
güneş, sunce
ruh, duša
U tvorbi množine imenica odmah se susrećemo s primjenom podjelom samoglasnika na tvrde i mekane u gramatici. Dakle, ukoliko je posljednji samoglasnik u riječi tvrdi, dodajemo nastavak ''-lar'', a ako je mekani, onda dodajemo nastavak ''-ler''. Izuzeci su neke riječi stranog porijekla.
''Primjeri:''*''arkadaş'' (prijatelj) - ''arkadaşlar'' (prijatelji)
*''ev'' (kuća, dom) - ''evler'' (kuće, domovi)
*''kalp'' (srce) - ''kalpler'' (srca)
5 Sevmek - Voljeti
Stalno nešto radimo i trebamo svoja postignuća nekako imenovati. Tomu služe glagoli. Naučimo koristiti glagole turskoga jezika!
Türkçe, Hırvatça
sevmek, voljeti
bilmek, znati
hissetmek, osjećati
anlamak, razumjeti
yapmak, praviti, činiti
çalışmak, raditi
yemek, jesti
içmek, piti
öğrenmek, učiti
olmak, biti
yazmak, pisati
okumak, čitati
Kod infinitiva glagola opet možemo primijetiti primjenu podjele samoglasnika na tvrde i mekane. Ukoliko je zadnji samoglasnik u riječi tvrdi, dodajemo nastavak ''-mak'', a ukoliko je mekani, koristimo nastavak ''-mek''.
''Primjeri:''*''okumak'' - čitati
*''gülmek'' - smijati se.
6 Sen ve ben - Ti i ja
Mnogo je ljudi koje poznajemo i koji su nam bliski. Oni imaju svoja imena. Ali, koliko je to imena! Zato postoje zamjenice, kako ih stalno ne bismo morali imenovati. Sa zamjenicama je sve lakše. Osobne zamjenice se u turskome zovu ''Şahıs zamirleri'' i ima ih šest, a ne deset kao u hrvatskome jeziku, jer ''u turskome jeziku ne postoje muški ženski i srednji rod''. Također dijele se na ''tekil şahıs zamirleri - jedninu i çoğul şahıs zamirleri - množinu'', u prvom, drugom i trećem licu.
;Şahıs zamirleri - Osobne zamjenice
Tekil, Jednina, Çoğul, Množina
Ben, Ja, Biz, Mi
Sen, Ti, Siz, Vi
O, On/Ona/Ono, Onlar, Oni/One/Ona
7 Senin ve benim - Tvoje i moje
Svaki čovjek ima nešto što mu je zaista vrijedno i mnogo mu znači. On to posjeduje. Zato naučimo prisvojne zamjenice i nastavke turskog jezika - ''iyelik zamirleri ve ekleri''!
;İyelik zamirleri - Prisvojne zamjenice
Tekil, Jednina, Çoğul, Množina
Benim, Moje, Bizim, Naše
Senin, Tvoje, Sizin, Vaše
Onun, Njegovo/Njeno, Onların, Njihovo
;İyelik ekleri - Prisvojni nastavci
, Posljednji samoglasnik u riječi
Lice, a,ı, e,i, o,u, ö,ü
Benim, -ım, -im, -um, -üm
Senin, -ın, -in, -un, -ün
Onun, -ı, -i, -u, -ü
Bizim, -ımız, -imiz, -umuz, -ümüz
Sizin, -ınız, -iniz, -unuz, -ünüz
Onların, -ları, -leri, -ları, -leri
;Örnekler - Primjeri
, Imenica
Lice, baş - glava, ev - kuća, okul - škola, köy - selo
Benim, başım, evim, okulum, köyüm
Senin, başın, evin, okulun, köyün
Onun, başı, evi, okulu, köyü
Bizim, başımız, evimiz, okulumuz, köyümüz
Sizin, başınız, eviniz, okulunuz, köyünüz
Onların, başları, evleri, okulları, köyleri
8 Soyut - Sažetak
U ovoj lekciji smo naučili:
* Voditi jednostavne dijaloge upoznavanja i susretanja, te pozdravljati se na turskome jeziku!
* Naučili smo tursku abecedu, te najvažnije gramatičko pravilo - podjelu samoglasnika na tvrde i meke!
* Saznali kako se tvori množina imenica i infinitiv glagola!
* Sada znamo i osobne i prisvojne zamjenice i njihovu uporabu!
* Znamo i mnogo novih, lijepih i korisnih riječi izraza!
* Preostaje još samo utvrditi gradivo pomoću vježbi ...

Turski jezik


Armenski jezik/Pismo

Učenje armenskog pisma i izgovora vrlo je važno. Bez poznavanja izgovora, izgovaranje riječi ne će biti moguće, iako se možda poznaje pravilno pisanje. Što se više zna izgovoriti svako slovo u riječi, to se više biva razumljiviji u razgovoru. U armenskom jeziku jedno slovo označava jedan glas, pa prema tome ne postoje poteškoće u pisanju kao što je primjer kod engleskog jezika. Problem predstavljaju glasovi koji ne postoje u hrvatskom jeziku, kao što su խ (x), ղ (ġ) ili ք (k’).
#, naziv, znakovi, preslovljavanje, brojčanavrijednost
istočniarmenski, zapadniarmenski, maloslovo, velikoslovo, istočniarmenski zapadniarmenski
1., ajb, ajp, a, a, 1
2., ben, pen, b, p, 2
3., gim, kim, g, k, 3
4., da, ta, d, t, 4
5., ječ, ječ, e, e, 5
6., za, za, z, z, 6
7., ē, ē, ē, ē, 7
8., ɜt’, ɜt’, ɜ, ɜ, 8
9., t’o, t’o, t’, t’, 9
10., že, že, ž, ž, 10
11., ini, ini, i, i, 20
12., ljun, ljun, l, l, 30
13., xe, xe, x, x, 40
14., ca, dza, c, dz, 50
15., ken, gen, k, g, 60
16., ho, ho, h, h, 70
17., dza, ca, dz, c, 80
18., ġat, ġad, ġ, ġ, 90
19., če, dže, č, dž, 100
20., men, men, m, m, 200
21., ji, hi, j, j, 300
22., nu, nu, n, n, 400
23., ša, ša, š, š, 500
24., vo, vo, o, o, 600
25., ča, ča, č, č, 700
26., pe, be, p, b, 800
27., dže, če, dž, č, 900
28., ṙa, ṙa, ṙ, ṙ, 1000
29., se, se, s, s, 2000
30., vew, wev, v, u, 3000
31., tjun, djun, t, d, 4000
32., re, re, r, r, 5000
33., co, co, c, c, 6000
34., wjun, hyun, w, v, 7000
35., p’jur, p’jur, p’, p’, 8000
36., k’e, k’e, k’, k’, 9000
37., o, o, o, o, 10000
38., fe, fe, f, f, 20000
+modifikatori i punktacija:
naziv, znak
ligatura malih slova ječ i wjun (ima ulogu ampersanda)
modifikatorski znakovi
modifikatorski znak lijevi polukrug
znak desni polukrug
znak
punktacije
oznaka za

Armenski jezik


Koronavirus/Sadržaj/Koronavirusi

Njihova obitelj Coronaviridae ima 4 glavna roda. To su Alpha, Beta, Gamma i Deltakoronavirusi. Njihova taksonomija je organizirana u dvije podskupine 5 rodova, 23 pod-roda i 40 vrsta koronavirusa.
1 Lista svih vrsta coronavirusa
* Coronaviridae
** Orthocoronavirinae
** Letovirinae
*** Alphaletovirus
**** Milecovirus
***** Microhyla letovirus 1
*** Alphacoronavirus
**** Colacovirus
***** Coronavirus šišmiša CDPHE15
**** Decacovirus
***** Coronavirus šišmiša HKU10
***** Rhinolophus ferrumequinum alphacoronavirus HuB-2013
**** HCoV-229E/Duvinacovirus
**** Luchacovirus
***** Lucheng Rn pacovski coronavirus
**** Minacovirus
***** Ferret coronavirus
***** Mink coronavirus 1
**** Minunacovirus
***** Miniopterus coronavirus šišmiša 1
***** Miniopterus coronavirus šišmiša HKU8
**** Myotacovirus
***** Myotis ricketti alphacoronavirus Sax-2011
**** Nyctacovirus
***** Nyctalus velutinus alphacoronavirus SC-2013
**** Pedacovirus
***** Porcinski epidemijski proljevni virus
***** Scotophilus coronavirus šišmiša 512
**** Rhinacovirus
***** Rhinolophus coronavirus šišmiša HKU2
**** Setracovirus
***** Ljudski coronavirus NL63
***** NL63 povezan coronavirus šišmiša BtKYNL-63-9b
**** Tegacovirus
***** Alphacoronavirus 1
*** Betacoronavirus
**** Embecovirus
***** Betacoronavirus 1
****** Ljudski coronavirus OC43
***** Kineski Rattus coronavirus HKU24
***** Ljudski coronavirus HKU1
***** Mišji coronavirus
**** Hibecovirus
***** Betacoronavirus hp šišmiša Zhejiang2013
**** Merbecovirus
***** Ježev coronavirus 1
***** MERS-coronavirus|Bliskoistočni respiratorni sindrom coronavirus (MERS-CoV)
***** Pipistrellus coronavirus šišmiša HKU5
***** Tylonycteris coronavirus šišmiša HKU4
**** Nobecovirus
***** Rousettus coronavirus šišmiša GCCDC1
***** Rousettus coronavirus šišmiša HKU9
**** Sarbecovirus
***** SARSr-CoV (Teški akutni respiratorni sindrom povezan coronavirus)
****** SARS-CoV (Teški akutni respiratorni sindrom coronavirus)
****** SARS-CoV-2 (Teški akutni respiratorni sindrom coronavirus 2)
*** Gammacoronavirus
**** Cegacovirus
***** Beluga coronavirus kita SW1
**** Igacovirus
***** Ptičji coronavirus
*** Deltacoronavirus
**** Andecovirus
***** Wigeon coronavirus HKU20
**** Buldecovirus
***** Bulbul coronavirus HKU11
***** Svinjski coronavirus HKU15
***** Munia coronavirus HKU13
***** Koronavirus bijelog oka HKU16
**** Herdecovirus
***** Noćni heron coronavirus HKU19
**** Moordecovirus
***** Uobičajeni moorhen coronavirus HKU21

Koronavirus