Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatski zapovjednici/Franjo Tuđman

Franjo Tuđman (Veliko Trgovišće, 14. svibnja 1922. - Zagreb, 10. prosinca 1999.), povjesničar i prvi predsjednik samostalne Republike Hrvatske.
1 Mladost, 2. svjetski rat i vojna karijera
Potječe iz seoske obitelji srednjega imovnoga staleža. Pučku je školu pohađao u rodnom mjestu (1929.-1933.), dok je srednju polazio u Zagrebu (1934.-1941.), uglavnom se uzdržavajući sam. Moguće uhićenje u doba starojugoslavenskoga režima 1940. o kojemu pišu službene Tuđmanove biografije još nije dovoljno razjašnjeno. Tuđmanova obitelj podupirala je hrvatski nacionalni pokret pod vodstvom HSS-a i Mačeka, dok se Franjo Tuđman tijekom 2. svjetskog rata pridružio komunističkim partizanima. Sudeći po dostupnim podatcima, Tuđman je bio pripadnikom 10. zagrebačkog korpusa i radio je kao obavještajni časnik. Još prije svršetka rata, u siječnju 1945. upućen je u Beograd u Vrhovni štab NOVJ. Tada se dogodila i obiteljska tragedija koja nije u potpunosti razjašnjena; Tuđmanov otac Stjepan umro je nasilnom smrću pod sumnjivim okolnostima koje su kasnije različito tumačene (samoubojstvom, nesretnim slučajem...), ali prevladala je verzija po kojoj mu je oca kao kritičara nove, totalitarne vlasti likvidirala politička policija OZNA. Unatoč tomu, Tuđmanov uspon u vojnoj hijerarhiji nije bio spriječen: radio je u Glavnoj personalnoj upravi Ministarstva obrane, u Generalštabu JNA, a završio je i Višu Vojnu akadmiju (1955.-1957.). Tada je objavio i svoje prvo značajno djelo, «Rat protiv rata», (Zagreb 1957.), opsežnu studiju o partizanskom ratovanju kroz povijest s naglaskom na jugoslavenskom partizanskom ratu, no protkano opširnim raščlambama o ratu u Nizozemskim provincijama u 17. st., španjolskom ustanku protiv Napoleona, kao i mnogim drugim primjerima gerilskoga ratovanja. Ta je studija značajno učvrstila ugled Tuđmana kao vojnopovijesnoga znalca, a u sljedećim desetljećima naraštaji jugoslavenskih generala preuzimali su izvatke iz njegove knjige kao okosnicu za generalske ispite. Iako je 1960. promaknut u čin general-majora, Tuđman je već sljedeće godine svojom voljom napustio vojnu službu. Motivi za takav postupak su dosta jasni: sama vojna struktura je omogućavala materijalno siguran, no duhovno skučen život, a Tuđmanovi se interesi, koji su pokrivali vojno, povijesno, političko i kulturno područje nisu mogli zadovoljiti u takvom miljeu. Također, dogmatizam i ideološko zatupljivanje karakteristični za svaku vojsku (a kamoli ne za totalno indoktriniranu JNA) nisu predstavljali ozračje u kojemu se moglo koliko-toliko odstupiti od političkoga pravovjerja.
2 Povjesničar i disident
2.1 Stvaralaštvo
Bespuća povijesne zbiljnosti (1989.) Tuđmanovo su najpoznatije djelo koje je izazvalo kontroverze zbog optužbi za antisemitizam i revizionizam. Najznačajniji dio te opsežne knjige je pobijanje Jasenovačkoga mita kojega Tuđman smatra središnjim podjarivačkim mitologemom suvremene velikosrpske ideologije. Uočljiva je i svjesna arhaizacija jezika uz nekoliko uspjelih novotvorenica, znak Tuđmanova nacionalnoga osvješćivanja i na kulturnom polju, a zbog nekih neobičnih rješenja izvor čuđenja čak i za neke proskribirane «nacionaliste» među hrvatskim jezikoslovcima, npr. Stjepana Babića. U cjelini, »Bespuća« su neobičnan hibrid: spoj auktorove ispovijedi o borbama s kasnije zaboravljenim hrvatskim i jugoslavenskim dogmatskim ideolozima, nekih naznaka filozofije povijesti (koja nije potkrijepljena širim piščevim osvrtima na klasike toga žanra, od Vica i Hegela do Marxa i Spenglera), te lamentacija o položaju Hrvata u SFRJ.
Ostali su Tuđmanovi značajniji tekstovi «Hrvatska u monarhističkoj Jugoslaviji», 1.-2. (1993.), vjerojatno najbolje povjesničarsko djelo; «Usudbene povjestice» (1995.) i «Hrvatska riječ svijetu» (1998.), dvije kompilacije eseja i intervjua u kojima su sažeto iznijete osnovne Tuđmanove preokupacije i povijesnopolitički pogledi.
2.2 Tuđman - disident
Tuđmanova se djelatnost od osnutka Instituta za historiju radničkog pokreta Hrvatske sve više može okarakterizirati kao nacionalno-disidentska. Svojim se radovima usprotivio tada snažnoj unitarističkoj struji u jugoslavenskoj politici pa mu je djelovanje sve više ograničavano. Godine 1967. izbačen je iz Saveza komunista, smijenjen s položaja direktora Instituta, zabranjeno mu je predavanje na Sveučilištu te je prisilno umirovljen. Tuđman je među prvima u socijalističkoj Hrvatskoj otvorio raspravu o hrvatskim nacionalnim temama, među kojima su prema njemu najvažnije bile nametanje kompleksa krivnje zbog postojanja NDH, centralizacija Jugoslavije koja je marginalizirala i provincijalizirala Hrvatsku, Jasenovački mit kao stožer novovjeke velikosrpske ideologije, te srpski dominantni i hrvatski podređeni položaj u višenacionalnoj zajednici. Tijekom 1971., Tuđman je radikalizirao i još jasnije izrazio svoje stavove, što je uzrokovalo i osudu od strane hrvatskoga komunističkoga vodstva (Miko Tripalo, Savka Dabčević-Kučar). To je 1972. dovelo do njegova zatvaranja i insceniranog sudskog procesa u kojemu je Tuđman trebao poslužiti žrtvenim jarcem kao "tvrdokorni nacionalist" koji održava veze s hrvatskom političkom emigracijom. Zahvaljujući intervenciji Miroslava Krleže kod Josipa Broza Tita izbjegao je višegodišnju robiju i osuđen je na 2 godine zatvora, što je kasnije smanjeno na 9 mjeseci.
2.3 Višestranačje
Od 1987., kada mu je vraćena oduzeta putovnica, Tuđman putuje po europskim zemljama i SAD i Kanadi, uspostavljajući kontakte s hrvatskim iseljeništvom i gradeći veze koje će se pokazati presudnima u godinama koje su slijedile. Njegova je politička platforma uključivala nekoliko jednostavnih, ali važnih sastavnica: odbacivanje komunističke i ustaško-fašističke ideologije kao nadnacionalnih totalitarnih programa koje je povijest pokopala i koje su razjedinjavale hrvatski narod; oslon na hrvatsko iseljeništvo, ali uz svijest da će se borba za suverenu Hrvatsku voditi u samoj zemlji; pokušaj dogovora sa Srbima kao najbrojnijim i najutjecajnijim narodom u Jugoslaviji, koji je činio i najbrojniju nacionalnu manjinu u Hrvatskoj; povezivanje Hrvatske i Bosne i Hercegovine kao zemalja geopolitički, prostorno i ekonomski upućenih jedna na drugu.
U dosta su važnih crta njegov svjetonazor i program ostali nedorečeni: npr., iako je bilo očito da se totalitarizam urušava, još nije bilo jasno koliko će taj proces trajati (isto se odnosilo i na SFRJ). Tuđman je vjerojatno uzeo u obzir obje opcije: ostanak Hrvatske u konfederalnoj Jugoslaviji u kojoj bi vladao nekakav socijalističko-kapitalistički hibrid, kao i potpuno samostalnu hrvatsku državu koja bi, po svemu sudeći, bila ustrojena na načelima državnoga kapitalizma, uz tržište, ali ne liberalnoga tipa reganomike. Još dva velika pitanja ostala su otvorena: položaj Srba u Hrvatskoj i status Bosne i Hercegovine. Zbog namjerno dvosmislene formulacije u ustavu SR Hrvatske moglo se protumačiti da Srbi imaju pravo konstitutivnoga naroda, tj. među inim i pravo na odcjepljenje. Tako definirana, Hrvatska bi bila binacionalna država, što očito nije bila nakana komunističkih vlastodržaca koji nisu smogli snage da situaciju »istjeraju na čistac« te su time otvorili manevarski prostor za srpske pokušaje secesije koje je potakao pansrpski pokret Slobodana Miloševića koncem 80-ih i početkom 90-ih.
Glede Bosne i Hercegovine, situacija je bila još složenija: Tuđman je, ne samo deklarativno, držao da Hrvatska i BiH čine zemljopisno-prometno-gospodarsku cjelinu. No, taj je stav morao računati i s tim da Srbi tvore oko 33% stanovništva Bosne i Hercegovine i većinski su narod na preko 40% područja te zemlje, a srpski je općenacionalni stav bio da bilo kakvo odvajanje od Srbije ne dolazi u obzir, a kamoli integracija s potencijalno samostalnom Hrvatskom. Drugi su činitelj bili Muslimani koje je Tuđman, slabo poznavajući situaciju u BiH, držao, na crti starčevićanske tradicije, za «Hrvate islamske vjere», iako su se Muslimani do tada ireverzibilno nacionalno emancipirali u zaseban narod (koliko god to bio još nedovršen proces) i time starim hrvatskim geopolitičkim idejama koje su računale s bosanskohercegovačkim Muslimanima kao Hrvatima oduzeli uporište u stvarnosti. Tuđmanova «bosanska politika» ostala je stoga do kraja ostala opterećena nedosljednostima i dvojbama. Što se tiče ostalih naroda i republika u SFRJ, Tuđman je smatrao da se u slučaju radikalizacije stanja i sukoba sa srpskom velikodržavnom ideologijom može osloniti jedino na vlastite snage. Isto je tako realno procijenio i pasivnu ulogu tzv. međunarodne zajednice.
3 HDZ i borba za samostalnu Hrvatsku
Već od Titove smrti (1980.) bilo je vidljivo da SFRJ ide prema raspadu zbog dotrajalosti gospodarskoga i političkoga sustava i, možda još više, nepomirljivo suprotstavljenih nacionalnih ideologija. Nemire je započela pobuna Albanaca na Kosovu nakon koje su uslijedile višegodišnje neuspjele represalije. Kako je vrijeme odmicalo, sve je više dolazilo i do polarizacije među razvijenom Slovenijom i Srbijom, stožerom centralističkoga dogmatizma. Velikosrpski pokret organizirale su srpske znanstvene i kulturne udruge (Akademija, društvo književnika,..), a njegovu realizaciju pokrenuo je Slobodan Milošević koji je na valu masovnih srpskih mitinga i prosvjeda došao na čelo srbijanskih komunista i nizom različitih mjera (mitinzi, partijski pučevi, policijsko nasilje,..) srušio vodstva vojvođanskih i crnogorskih komunista, te nasilno ponovo u Srbiju inkorporirao Kosovo kao pokrajinu bez stvarne autonomije.
Tijekom tih dramatičnih događaja hrvatski su komunisti ostali uglavnom pasivni i zbunjeni, bojeći se iskazivanja nacionalnih težnji, s jakim sjećanjem na gušenje Hrvatskog proljeća 1971. No, žestina i otvorenost nastupa pansrpskoga pokreta nije omogućavala dugu pasivnost: SFRJ bi se, u slučaju Miloševićeve pobjede, preobrazila u unitarnu državu kojom bi dominirao populistički srpski nacionalizam, a što bi sigurno dovelo do rata za rušenje takvoga sustava.
3.1 Predsjednički i parlamentarni izbori
U Hrvatskoj su (kao i nekim drugim republikama) u travnju i svibnju 1990. raspisani višestranački izbori na kojima je pobijedila Tuđmanova stranka HDZ s preko 60% zastupničkih mandata u Hrvatskom saboru koji je izabrao Tuđmana za predsjednika Predsjedništva SR Hrvatske. Nakon promjena ustava pobijedio je oba puta na izravnim izborima za predsjednika Republike Hrvatske 1992.(''56,7%'') i 1997.(''61,4%''), te je dužnost obnašao do smrti 1999. Kao nositelj lista Hrvatske demokratske zajednice izašao je kao pobjednik svih parlamentarnih i lokalnih izbora, i to: 1990., 1992., 1993., 1995. i 1997. godine.
3.2 Tuđmanov koncept HDZ-a
Tuđman je svoju stranku, Hrvatsku demokratsku zajednicu (HDZ), koncipirao na sljedećim načelima:
*ujedinjenje svih Hrvata, neovisno o ideološkoj usmjerenosti, u jedan političko-nacionalni pokret (povezano s kasnije kontroverznom idejom pomirbe potomaka «ustaša» i «partizana») kojemu je minimalni cilj hrvatska ravnopravnost u konfederaliziranoj Jugoslaviji, a maksimalni samostalna država
*ponovni ulazak u srednjoeuropski civilizacijski krug, a izlazak iz «Balkana»
*reafirmacija potiskivanih i stigmatiziranih hrvatskih tradicija, od kulture i jezika, do povijesti, kako starije, tako i novije (primjer je rehabilitacija katoličkog kardinala Alojzija Stepinca)
*djelomična revalorizacija NDH, kao i komunističkoga pokreta. Objelodanjivanje prešućivanih zločina jugoslavenskih partizana (Bleiburški pokolj)
*u slučaju raspada komunizma, opcija državnog kapitalizma nasuprot neoliberalnom koji bi, prema Tuđmanu, malu zemlju kao što je Hrvatska učinio plijenom multinacionalnih kompanija
HDZ je, osim (relativne) većine hrvatskoga naroda u zemlji, imao snažnu potporu hrvatskoga iseljeništva, kao i hrvatske emigracije iz doba 2. svjetskoga rata, dok su mu glavni protivnici u hrvatskome društvu uz većinu Srba bili i jugoslavenski nastrojeni Hrvati, mnogi sljedbenici komunističke ideologije, no i neke hrvatske nacionalne stranke umjerene orijentacije kojima se Tuđmanova populistička retorika i diskurs činio neprimjerenim (u političkom, a i "estetskom" smislu). Tuđmanova politika bila je pragmatična: umjesto radikalizacije, forsirao je reformu jugoslavenske federacije u konfederaciju, a istodobno je jačao obrambene sposobnosti Hrvatske preko preustroja policije, te snaženjem veza s inozemstvom (taj je manevarski prostor bio ograničen zbog više činitelja).
Već 1990. dolazi do pobune hrvatskih Srba (»balvan revolucija«) upravljane iz Beograda, a uz mlako i malodušno reagiranje saveznih vlasti, utjelovljenih u Anti Markoviću kojega je podupirao Zapad. Naime, osim nevoljkosti prihvaćanja nastanka novih država (to je bilo vidljivo i u drugim slučajevima, npr. SSSR-a i Čehoslovačke), Europska unija smatrala je da se izraženost nacionalnog pitanja može smanjiti ekonomskim mjerama – da se nacionalna stremljenja mogu "potkupiti". Stvarnost ih je ubrzo demantirala.
4 Rat i mir
4.1 Tuđman kao vrhovni zapovjednik
Hrvatska je 1991. godine napadnuta od strane Srbije, koja je instrumentalizirala većinu srpskoga pučanstva u Republici Hrvatskoj i Jugoslavensku narodnu armiju s ciljem stvaranja Velike Srbije, koja bi u maksimalističkim planovima zauzimala preko 70%, a u minimalističkim 26% hrvatskog teritorija. U velikosrpskoj ideologiji cijela Slavonija, Podravina, Banovina, Lika i Dalmacija bile bi, uz cjelokupno područje BiH, priključene Srbiji i Crnoj Gori.
Rat je Tuđman, po ocjenama većine sudionika i promatrača, vodio briljantno (u tom se pogledu slažu, među ostalima, David Owen, Richard Holbrooke, Misha Glenny, Veljko Kadijević, Borislav Jović, Radovan Radinović, Davor Domazet, Janko Bobetko, Zvonimir Červenko, Davor Marijan i Mate Granić). S druge strane, general Martin Špegelj smatrao je da Tuđman precjenjuje snagu JNA, te da je izvršio nepotrebnu agresiju na Bosnu i Hercegovinu otvarajući novi front s Bošnjacima, a negativno su njegovo vodstvo ocijenili i Ivo Banac, Ozren Žunec te sadašnji (2005.) predsjednik Stjepan Mesić koji se s Tuđmanom, po vlastitom tvrđenju, razišao radi Tuđmanove politke prema BiH, i to 1994., kad je oružani sukob Hrvata i Bošnjaka, prijašnjih Muslimana, već bio okončan. Otežući i sklapajući primirja, Tuđman je gradio hrvatsku vojnu snagu i stvarao uvjete za veće vojne operacije, te konačno pokrenuo udar koji je slomio srpsku paradržavu u Hrvatskoj, tzv. Republiku Srpsku Krajinu. Možda je najbolje priznanje izjava protivničkoga generala, ministra obrane Veljka Kadijevića, da im je Tuđman slomio koncepciju sa svojih 20 primirja jer im nije dozvolio da se razmašu, a mješavinom neprestanih pregovora i ratnih operacija doveo je do raslojavanja JNA koja nije mogla iskoristiti svoju golemu prednost u naoružanju.
Nažalost, tijekom oružanih borbi koje su bile pod vodstvom Franje Tuđmana kao vrhovnog zapovjednika hrvatske vojske, došlo je i do ratnih zločina nad muslimanskim i srpskim stanovništvom.
4.2 Srpska agresija i "međunarodna zajednica"
Ponašanje »međunarodne zajednice« mijenjalo se tijekom rata. U početku je Miloševićeva Srbija kroz uvođenje embarga Ujedinjenih naroda na oružje dobila prešutno zeleno svjetlo za osvajanje Hrvatske, za koju se mislilo da će biti brzo pobijeđena. Hrvatske su snage uspjele zadržati Vukovar gotovo 100 dana i razbiti udarnu silu JNA koja je u ratu protiv Hrvatske angažirala 4 od 6 oklopnih brigada i 10 od 11 mehaniziranih, pa je politika prema Hrvatskoj promijenjena: priznata je suverenost Hrvatske na cijelom teritoriju, a mirovna misija Ujedinjenih naroda trebala je, barem formalno, dovesti do političke reintegracije odmetnutih područja u Hrvatsku.
4.3 Rat u Bosni i Hercegovini i Tuđmanova politika
Tuđmanova bosanska politika jedno je od najkontroverznijih područja njegova političkog djelovanja. Često je paušalno proskribirana, s osnovnom tezom da je on s Miloševićem na sastancima u Karađorđevu i Tikvešu "dijelio Bosnu". Te su tvrdnje nedokazane i nepotkrijepljene iskazima hrvatskih i srpskih sudionika, a i besmislene već uslijed dva faktora: do zuba naoružani Milošević i onda razoružani Tuđman nisu se imali o čemu dogovoriti, jer je nerazmjer odnosa snaga protagonista projekta Velike Srbije i Hrvatske bio toliki da Miloševiću nije trebala Tuđmanova privola za bilo kakav vojno-politički potez. Osim toga, nakon razgovora u Karađorđevu, agresija na Hrvatsku se razbuktala svom žestinom, od Vukovara do Dubrovnika- što je bjelodan pokazatelj neutemeljenosti priča o "podjeli BH" u dogovoru Tuđman-Milošević. Tuđmanova je "bosanska" politika temeljito analizirana u djelima njegovih biografa (ponajviše u Zdravka Tomca), te u studijama, monografijama i knjigama među kojima su najpoznatije , analiza Hrvatske Republike Herceg-Bosne auktora Cirila Ribičiča (koju je ovaj napravio po narudžbi Haaškoga suda), zbirka raščlana niza sudionika, urednika Predraga Lucića, analitičkoj knjizi i zbirci urednika Miroslava Tuđmana, te monografiji politologinje Mirjane Kasapović . U tom nizu tekstova ne postoji ni osnovna suglasnost u interpretaciji: zagovornici tvrdnje o dogovoru Tuđman-Milošević ograničili su se na nabrajanje elemenata državnosti Herceg Bosne po kojima je ova po svom habitusu atak na suverenost Bosne i Hercegovine (ne ulazeći u surječje u kojem je ta tvorevina nastala, kao ni na legalitet izoliranih vlasti u Sarajevu), te na neprovjerene objavljene medijske transkripte o navodnoj hrvatskoj umiješanosti u rat u BiH-također bez analize situacije na koju se ti prijepisi odnose. Pristaše takvoga stava skloni su izjednačavanju Hrvatske i Srbije kao "suagresora na BiH", minoriziranju uloge tzv. "međunarodne zajednice" u ratu i prešućivanju ciljeva, nakana i učinaka bosansko-muslimanske vlasti u muslimansko-hrvatskome ratu 1993.-1994. Nasuprot tomu, Tuđmanovi politički istomišljenici uglavnom nabrajaju samo javno objelodanjene dokumente hrvatskih vlasti (npr. niz ugovora između hrvatskih vlasti i vlade u Sarajevu), kao i mjere koje je poduzela Hrvatska, a koje su spasile bosansko-muslimansku vlast i narod od potpunoga kolapsa i nestanka s političke karte (npr. vojna, medicinska, humanitarna i ina opskrba bošnjačko-muslimanske populacije i politike). Ta struja, u skladu s dnevnopolitičkim potrebama, stavlja u drugi plan snagu političke volje goleme većine bosansko-hercegovačkih Hrvata koji nisu željeli i ne žele život u Bosni i Hercegovini zamišljenoj kao građanska država bez nacionalnih suvereniteta. Uravnoteženiji pristupi, poput onoga Mirjane Kasapović, naglašavaju rastočenost bosansko-hercegovačkoga društva tijekom povijesti, nepostojanje nacionalno-političkoga konsenzusa među trima narodima koji tvore BiH, te besmislenost pokušaja da se kriminalizira politička volja bilo kojega od triju konstitutivnih naroda, što u konačnici rezultira tvrdnjom o deplasiranosti teza o podjelama ili suverenosti Bosne i Hercegovine, jer za opstojnost te zemlje nikad nije postignut demokratski konsenzus o njenom samom postojanju.
Kontekst u kojem se oblikovala Tuđmanova "bosanska politika" je bio sljedeći: uz jasno definiranu želju srpskog stanovnistva BiH za pripojenjem Srbiji i Jugoslaviji, kao i muslimanskog ustrajavanja na konceptu unitarne BiH, koja bi bila idealna podloga za etničko-teritorijalnu majorizaciju (Bosanski Muslimani, koji su 1948. činili 30,73% stanovništva, po popisu iz 1991. su bili 43,67% sveukupnog pučanstva. U tom su razdoblju Hrvati sa 23,94% spali na 17,32%, a Srbi s 44,29% na 31,37%), Tuđman je profilirao politiku prema Bosni i Hercegovini kao niz opcija:
a) u slučaju raspada BiH kanio je pripojiti krajeve s hrvatskom većinom (uz moguce "raskusuravanje" po dijelovima): Hercegovinu, Srednju Bosnu i Posavinu.
b) u slučaju opstanka BiH, cilj je bio u maksimalno decentraliziranoj BiH kao državi, uz inzistiranje na mogućnosti proširene suradnje Hrvata s Hrvatskom kao i teritorijalne suverenosti na pojedinim dijelovima, te i konstitutivnosti i suverenosti u prekomponiranoj BH ne samo na papiru, nego i u elementima koji tvore život (vojska, policija, školstvo, gospodarstvo, kulturne institucije,....). Tuđman je, a i golema većina Hrvata u Bosni i Hercegovini koji su, praktički jednoglasice dali svoje povjerenje bosansko-hercegovačkomu HDZ-u, izabrala sljedeću opciju: stožer i sigurna uporišta za obranu, očuvanje i rast hrvatstva u BiH su regije u kojima Hrvati predstavljaju većinu: veći dio Hercegovine, središnje Bosne i Bosanske Posavine. U ostalima područjima (Bosanska Krajina ili Turska Hrvatska, Sarajevo, Tuzla, zapadni dio Posavine) cilj je bio očuvati hrvatski zivalj i pomoći mu u ostvarivanju njegovih prava, uz oslonac na hrvatsku državu i područja pod kontrolom Hrvata u BiH.
Ukratko: srpska je politika prema BH bila i ostala trivijalno jasnom - uništiti državnost te zemlje i pripojiti što više Velikoj Srbiji. Bošnjačko-muslimanska je oscilirala između dvije opcije: unitarna Bosna i Hercegovina s dominacijom sekulariziranih Bošnjaka, nalik na prijeslik Karađorđevićeve Jugoslavije, ili podjele s ciljem stvaranja muslimanske države na što većem dijelu BH. Glede hrvatske politike, u igri su bile tri opcije: podjela na 3 države, unutarnja preuredba BH u konfederaciju 3 nacionalne države, kao i treća: unija dvaju država, od kojih je jedna muslimansko-hrvatski hibrid. Budući da se ova treća ostvarila u vidu Federacije BiH, može se napomenuti da je to, osim američkih geopolitičkih ciljeva, na neki način bio i znak da se Tuđman nije otrijeznio od starčevićanskih zabluda. Jer, hrvatsko-muslimanska kvazidržava u, tada je naglašavano, tijesnoj vezi s Republikom Hrvatskom, značila je ozbiljenje razvodnjene inačice o Bošnjacima muslimanima kao o kroatofilskom elementu koji prirodno teži državno-ekonomsko-kulturnom jedinstvu s Hrvatima. Sukobi i netrpeljivost koji razdiru Federaciju BiH pokazuju da je Tuđman u tom dijelu svoje "bosanske politike" promašio. Dapače, nemogućnost postizanja konsenzusa o temeljima državnosti Bosne i Hercegovine, kao i oktroiranje stranih protektora o praktički svim problemima u BiH, dovodi u pitanje dosege bilo čije politike koja bi imala spojiti suprotstavljene ideje: teritorijalnu suverenost BiH i konsenzualnu političku demokraciju.
4.4 Gospodarske i društvene promjene u Hrvatskoj
U samoj Republici Hrvatskoj društvo i gospodarstvo prošli su kroz velike promjene. Najviše osuda bilo je na račun politike koja je, u granicama mogućeg s obzirom na pritiske "izvana" te otpor "iznutra", pokušavala smanjiti slobodu izražavanja preuzimanjem kontrole nad javnim medijima, te politički motiviranim sudskim procesima protiv novinara i listova koji su izražavale neslaganje s tadašnjom vlašću i njezinom politikom. Mnogobrojne su i optužbe o raširenoj korupciji i uništavanju hrvatskoga gospodarstva tijekom pretvorbe putem favoriziranja relativno malog broja "podobnih", koji su za male novce priskrbili velika nacionalna bogatstva. No, u doba Tuđmanove vlasti nijedan "oporbeni" novinar, tj. tekstopisac koji bi izražavao stavove radikalno suprotstavljene službenoj hrvatskoj politici, nije niti fizički stradao, niti je bio osuđen na novčanu ili zatvorsku kaznu. Uzme li se u obzir da HDZ, u ono doba Tuđmanova vladajuća stranka, nije uspjela ne samo monopolizirati, nego čak ni uspostaviti dominaciju u tiskanim medijima, te da su Tuđmanovi politički protivnici koji su pobijedili na izborima 3. siječnja 2000. proveli čistku na HRT-u i uspostavili skoro totalnu medijsku uniformnost u Hrvatskoj, od TV i radija do dnevnoga i tjednoga tiska, te da su informacije o KOSovsko-UDBAškoj mimikriji velikoga dijela pripadnika hrvatskoga medijskoga prostora prerasle razinu običnih glasina - prigovori o navodnoj Tuđmanovoj monopolizaciji hrvatskih priopćajnih sredstava jednostavno nisu potkrijepljeni. "Prebrojavanje" svih hrvatskih medija po političkoj usmjerbi, od doba Tuđmanove vlasti nadalje, ukazalo bi jedino na prijelaz većega dijela priopćajnih sredstava u ruke stranoga kapitala (npr. grupacije koja je u vlasništvu njemačkoga magnata Bode Hombacha), obavijesnu trivijalizaciju, porast senzacionalizma i političko postrojavanje u tabor lijevo-liberalne opcije. Tako se pod parolom "detuđmanizacije", u medijskome prostoru pokušava, s promjenjivim uspjehom, provesti dekroatizacija i povijesni revizionizam neojugoslavenske i zapadnobalkanske provenijencije.
Pitanje je li pretvorba tzv. "društvene imovine" mogla proteći na bezbolniji način te je li se moglo učiniti da ostatci socijalističkih giganata budu razdijeljeni pravednije ostaje bez konačnoga odgovora. Sve zemlje propaloga komunizma prošle su kroz ekonomski raspad i tajkunizaciju, a one koje su se oporavile to su učinile najviše kroz strana ulaganja (Madžarska, Češka). Slovenija je, s druge strane, uspjela izvršiti privatizaciju na bezbolniji i socijalniji način. Iako je privatizaciju prepustio ekonomskim stručnjacima, Tuđman je znao i dopustio glavne smjerove pretvorbe, a kao osoba neupitnoga autoriteta nije utjecao na to da se hrvatska pretvorba dogodi na egalitarniji i socijalniji način. Po mišljenju nekih, Tuđmanov svjetonazor i njegova osobnost, snažno obilježeni vjerom u hijerarhijski i vojni ustroj pridonijeli su tome da nije podupro bitno demokratskiji i egalitarniji pristup privatizaciji.
4.5 Poslijeratna politika i smrt
Nakon pobjede u ratu (Operacija Oluja 1995.), te Daytonskoga sporazuma kojim je okončan rat u Bosni i Hercegovini, preostalo je jedino mirno inkorporiranje istočne Slavonije (Baranja i Vukovarsko-Srijemsko područje), što se dogodilo 1997. Tuđman je vodio politiku mira, snažno se protiveći koncepcijama integracije Hrvatske u nove jugoslavenske okvire pod imenom "Zapadnog Balkana".
Posljednji Tuđmanov međunarodni nastup bio je 28. listopada 1999. godine tijekom posjeta u Rimu kod pape Ivana Pavla II.
Franjo Tuđman umro je od komplikacija izazvanih unutarnjim krvarenjem u Zagrebu na KBC Dubravi, 10. prosinca 1999. godine.
5 Odlikovanja
Hrvatska
* Velered kralja Tomislava s lentom i Velikom Danicom kao najviši izraz priznanja za odlučujuće djelovanje u uspostavi suverene Republike Hrvatske i za izniman doprinos njezinu međunarodnom ugledu i položaju, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Velered kralja Petra Krešimira IV. s lentom i Danicom kao vrhovnom zapovjedniku za njegov izniman doprinos u stvaranju ratne strategije i vojne doktrine, te za izvanredne zasluge u ustrojstvu Hrvatske vojske, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Red kneza Domagoja s ogrlicom za pokazanu osvjedočenu hrabrost u izravnoj ratnoj opasnosti, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Red Ante Starčevića za bitan doprinos održavanju i razvitku hrvatske državotvorne misli, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Red Stjepana Radića za osobite zasluge i stradanja u borbi za nacionalna i socijalna prava hrvatskog naroda, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Red Danice hrvatske s likom Ruđera Boškovića za iznimne uspjehe u istraživanjima hrvatske i opće povijesti, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Red hrvatskog trolista za osobite zasluge za Republiku Hrvatsku stečene u ratu, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Spomenica Domovinskog rata za svestrano sudjelovanje u općehrvatskom otporu agresiji, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* Spomenica domovinske zahvalnosti za ukupan doprinos u borbi hrvatskog naroda i za uzorno i odgovorno vođenje hrvatske države u prvih pet godina obavljanja predsjedničke dužnosti, odlukom Hrvatskog sabora 1995.
* 1996. godine za izniman doprinos u pripremi, vođenju i zapovijedanju postrojbama Oružanih snaga Republike Hrvatske u operacijama oslobađanja zapadne Slavonije, tijekom zajedničkih operacija Hrvatske vojske, Hrvatskog vijeća obrane i Armije Bosne i Hercegovine za oslobađanje prostora zapadne Bosne, te oslobađanja sjeverne Dalmacije, Like, Korduna i Banije tijekom 1995. dobio je četiri medalje:
** Medalja za sudjelovanje u operaciji "Bljesak"
** Medalja za sudjelovanje u operaciji "Ljeto '95"
** Medalja za sudjelovanje u operaciji "Oluja"
** Medalja za iznimne pothvate u održavanju ustavno-pravnog poretka Republike Hrvatske, te zaštiti života građana i imovine
Međunarodna
* Cavaliere di Gran Croce dell'Ordine Militare d'Italia (Vitez Velikog križa vojnog reda Italije) odlukom talijanskog predsjednika Francesca Cossige 1992.
* Orden Gran Cruz al merito de Chile (Red Velikog križa zasluga za Čile) odlukom čileanskog predsjednika Eduarda Freia 1994.
* Collar de la Orden del Libertador San Martin (Velika ogrlica Reda osloboditelja San Martina) odlukom argentinskog predsjednika Carlosa Menema 1994.
* Орден Ушакова (Orden Žukova) za zasluge i doprinos antifašističkoj borbi odlukom ruskog predsjednika Borisa Jeljcina 1996.
* Τάγμα του Σωτήρος Μεγαλόσταυρος (Velikog križa Reda otkupitelja Grčke republike) odlukom grčkog predsjednika Konstantinosa Stephanopoulosa 1998.
* Türkiye Cumhuriyeti Devlet Nişanı (Državni red Republike Turske) odlukom turskog predsjednika Suleymana Demirela 1999.
6 Djela
*''Rat protiv rata'', (Zagreb, 1957., 2. izd. 1969., slovensko izd. "Vojna proti vojni" Ljubljana, 1961.)
*''Stvaranje socijalističke Jugoslavije'', (Zagreb, 1960., slovensko izd. ''Rojstvo socijalističke Jugoslavije'' Ljubljana, 1961.)
*''NOR u Hrvatskoj'', (Vojna enciklopedija, III, 1960.)
*''Okupacija i revolucija'', (Zagreb, 1963.)
*''Uvod u historiju socijalističke Jugoslavije'', (1964.)
*''Jugoslavenski odbor i stvaranje zajedničke države jugoslavenskih naroda'', (1966.)
*''Velike ideje i mali narodi'', (Zagreb, 1969., 2. izd. 1970.)
*''Nacionalno pitanje u suvremenoj Europi'', (München-Barcelona, 1981., engl. izd. ''Nationalism in Contemporary Europe'' New York, 1981., 2. izd. 1982., njem. izd. ''Die Nationalitaetenfrage im heutigen Europa'', Lidingo, 1986.)
*''Croatia on trial: the case of the Croatian historian dr. F. Tudjman'', (London, 1981.)
*''Na braniku povijesne istine: dokumenti sa suđenja 17-20. veljače 1981. u Zagrebu'', (bez godine izdanja)
*''Na suđenju dr. Tuđmanu sudilo se Hrvatskoj'', (London, 1981.)
*''Stirbt Kroatien?'', (Hamburg, 1981.),
*''Državnost nacija - ključ mira Europe'', (Lidingo, 1982.)
*''O povijesti rješavanja hrvatskog pitanja i samoodređenja naroda u svijetu'', (Toronto, 1987.)
*''Stjepan Radić u hrvatskoj povijesti'', (Sudbury, 1988.)
*''Bespuća povijesne zbiljnosti'', (Zagreb, 1989., 2. izd. 1989., 3. i 4. izd. 1990., njemačko izd. ''Irrwege der Geschichtswirklichkeit'' 1993., 5. izd. 1994., kinesko izd. Peking, 1998.)
*''Izabrana djela Franje Tuđmana'', (Zagreb, 1990.)
*''Hrvatska u monarhističkoj Jugoslaviji 1918.-1941.'', knj. I-II, (Zagreb, 1993.)
*''S vjerom u samostalnu Hrvatsku'', (Zagreb, 1995.)
*''Usudbene povjestice'', (Zagreb, 1995.)
*''Vlak slobode'', (Zagreb, 1996.)
*''Povijesna sudba naroda, Izabrani tekstovi'', (Zagreb, 1996., njemačko izd. ''Das historische Schicksal des Volkes'', Bonn, 1997., mađarsko izd. ''Népek történelmi sorsa Velagatott irasok (kézirat gyanánt)'', Budimpešta, 1997., bugarsko izd. ''Istoričeskata s'dba na narodite: Izabrani trudove'', Sofija, 1997., češko izd. ''Dejinny udel národu, Vybrané texty'', Prag, 1997., makedonsko izd. ''Istoriskata sudba na narodite, Izabrani tekstovi'', Skoplje, 1998.)
*''Horrors of War: historical reality and philosophy'', (New York, 1996.)
6.1 Posmrtno
*''Petrinjska 18: Zatvorski dnevnik iz 1972.'', (Zagreb, 2003.)
*''Franjo Tuđman - Osobni dnevnik'', knj. 1, 1973.-1978., knj. 2, 1979.-1983., knj. 3, 1984.-1989., (Urednik: Zvonimir Despot, Zagreb, 2011.)

Domovinski rat


Njemački jezik/Rješenje 5

1 Rješenje
1. schwarzen Wäldern
2.
Padež, Jednina, Množina
N., rötere Blume, rötere Blumen
G., röterer Blume, röterer Blumen
D., röterem Blume, röteren Blumen
A., röteren Blume, rötere Blumen
3.
Padež, Jednina, Množina
N., der grüne Frosch, die grünen Frösche
G., des grünen Frosches, der grünen Frösche
D., dem grünen Frosch, den grünen Fröschen
A., den grünen Frosch, die grünen Frösche
Padež, Jednina, Množina
N., mein grüner Frosch, meine grünen Frösche
G., meines grünen Frosches, meiner grünen Frösche
D., meinem grünen Frosch, meinen grünen Fröschen
A., meinen grünen Frosch, meine grünen Frösche
4. kühl - kühler - der kühlste - am kühlsten
gut - besser - der beste - am besten

Njemački jezik


Programiranje u BASIC-u/Jednostavni primjeri u BASIC-u/Prvi program

1 Uvod
Ovo je privi jednostavni primjer koji će izbrisati ekran i poslije ispisati Dobar dan! na zaslonu.
2 Primjer
10 CLS
20 PRINT "Dobar dan!"
3 Objašnjenje
#Linija 10 CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova
#Linija 20 PRINT "Dobar dan!" - naredba PRINT ispisiva sve što se nalazi u zagradama, što u ovom primjeru je Dobar dan!

Programiranje u BASIC-u


Njemački jezik/Rješenje 3

1 Rješenje
1. er, sie, es ist
2.
Lice, Jednina, Množina
1., ich helze, wir helzen
2., du helzest, ihr helzt
3., er, sie, es helzt, sie helzen
3.
Lice, Jednina, Množina
1., ich schlafe, wir schlafen
2., du schläfst, ihr schlaft
3., er, sie, es schläft, sie schlafen
4.
Lice, Jednina, Množina
1., ich stehle, wir stehlen
2., du stiehlst, ihr stehlt
3., er, sie, es stielht, sie stehlen
5. hatten
6.
Lice, Jednina, Množina
1., ich log, wir logen
2., du logst, ihr logt
3., er, sie, es log, sie lohen
7.
Lice, Jednina, Množina
1., ich schmeckte, wir schmeckten
2., du schmecktest, ihr schmecktet
3., er, sie, es schmeckte, sie schmeckten
8.
Lice, Jednina, Množina
1., ich brannte, wir brannten
2., du branntest, ihr branntet
3., er, sie, es brannte, sie brannten
9. komponiert
10.
Lice, Jednina, Množina
1., wir schmelzen
2., du schmelz(e), ihr schmelzt
3., Sie schmelzen
11. sie werden finden
12.
Lice, Jednina, Množina
1., ich werde wickeln, wir werden wickeln
2., du wirst wickeln, ihr werdet wickeln
3., er, sie, es wirt wickeln, sie werden wickeln
13. ich bin gefahren
14.
Lice, Jednina, Množina
1., ich habe aufgerissen, wir haben aufgerissen
2., du hast aufgerissen, ihr habt aufgerissen
3., er hat aufgerissen, sie haben aufgerissen
15. er hatte geliefert
16.
Lice, Jednina, Množina
1., ich hatte gehängt, wir hatten gehängt
2., du hattest gehängt, ihr hattet gehängt
3., er hatte gehängt, sie hatten gehängt
17. ihr werdet informiert haben
18.
Lice, Jednina, Množina
1., ich werde unterrichtet haben, wir werden unterrichtet haben
2., du wirst unterrichtet haben, ihr werdet unterrichtet haben
3., er wirt unterrichtet haben, sie werden unterrichtet haben
19. ich drehe mich um
20. es donnert
21. du kannst
22. ich werde geschickt
23. ihr wart geträumt worden
24. es/sie/es würde aufgesagen werden
25. sie würde richten

Njemački jezik


Njemački jezik/Prilozi/Prilozi uzroka i izjave

1 Prilozi uzroka i izjave
Prilozi uzroka:
daher - ''stoga; odatle'',
darum - ''za to, zato, zbog toga, radi toga'',
deshalb - ''zato, zbog toga, radi toga'',
trotzdem - ''unatoč tome, ipak; premda, iako'',
warum - ''zašto, čemu'',
itd.
Npr. Warum gehst du in die Schule? - ''Zašto ideš u školu? (Zašto ti ideš u školu?)''
Prilozi izjave:
doch - ''ipak; pa, ta; ali'',
gewiss - ''siguran, izvjestan; sigurno, zacijelo'',
ja - ''da, jest; pa, ta'',
kaum - ''jedva, tek što'',
*nein - ''ne'',
*nicht - ''ne; ni(ti)'',
sicher - ''siguran; sigurno, zacijelo'',
vielleicht - ''možda'',
wircklich - ''pravi, istinski; zaista, doista'',
wohl - ''dobro; ugodno, zdravo; vjerojatno'',
zwar - ''doduše'',
itd.
*Negacija nein negira cijelu rečenicu, a negacija nicht negira obično samo jednu riječ, jedan izraz ili dio rečenice. U njemačkoj rečenici može stajati samo jedna negacija.
Npr. Gewiss werde ich nicht in die Schule gehen. - ''(Sigurno neću ići u školu.)''
Du heißt Marko, oder? - ''Zoveš se Marko, zar ne?''
Nein, ich heiße nicht Marko. Ich heiße Marcus. - ''Ne, ja se ne zovem Marko. Zovem se Markus.''

Njemački jezik


Njemački jezik/Prilozi/Komparacija priloga

1 Komparacija
U komparaciji ili stupnjevanju priloga, kao i kod pridjeva, razlikujemo pozitiv, komparativ i superlativ. Neki prilozi imaju isti oblik kao i pridjev. Prilozi imaju samo jedan oblik superlativa (am + prilog + nastavak)
Primjer 1.
schnell - ''brzo (brz)''
lange - ''dugačko, dugo (dugačak, dug)''
Pozitiv, Komparativ, Superlativ
schnell, schneller, am schnellsten
lange, länger, am längsten
*Kod priloga koji dobivaju prijeglas, u rječniku se ovako navodi, npr. alt (älter, der älteste)
2 Nepravilna komparacija
bald - ''(u)skoro''
gern - ''rado''
sehr - ''vrlo''
Pozitiv, Komparativ, Superlativ
bald, eher, am ehesten
gern, lieber, am liebsten
sehr, mehr, am meisten

Njemački jezik


Njemački jezik/Prilozi/Prilozi mjesta, vremena i načina

1 Prilozi mjesta, vremena i načina
Prilozi mjesta:
dort - ''tamo, ondje'',
her - ''ovamo, amo'',
hier - ''ovdje, tu'',
hin - ''onamo, tamo (pravac)'',
hinten - ''straga'',
links - ''lijevo'',
oben - ''gore'',
rechts - ''desno'',
unten - ''dolje'',
vorn(e) - ''sprijeda'',
itd.
Npr. Ich habe nach links gewandt. - ''Okrenuo sam ulijevo. (Ja sam okrenuo ulijevo.)''
Ich wende nach rechts. - ''Okrenuo sam udesno. (Ja sam okrenuo udesno.)''
Prilozi vremena:
bald - ''(u)skoro'',
dann - ''onda, tada, zatim'',
gestern - ''jučer'',
gleich - ''jednak, odmah'',
heute - ''danas'',
immer - ''uvijek'',
jetzt - ''sada'',
lange - ''dugo'',
manchmal - ''katkada'',
morgen - ''sutra'',
nie - ''nikada'',
noch - ''još'',
nun - ''sada, no, pa'',
oft - ''često'',
schon - ''već'',
wieder - ''opet'',
itd.
Prilozi načina:
fast - ''gotovo, uskoro'',
genug - ''dosta'',
gern(e) - ''rado'',
mehr - ''više'',
nur - ''samo, jedino'',
sehr - ''vrlo, veoma'',
so - ''tako, ovako'',
viel - ''mnogo'',
wie - ''kako, kao, kakav'',
itd.
*Prilog načina može biti i gotovo svaki pridjev

Njemački jezik


WikiKuharica/Recepti/Riblja juha

Riblja juha priprema se na dva različita načina, ovisno o vrsti i veličini ribe koja se kuha.
1 Juha od sitne bijele ribe
Od sitne bijele ribe poput špara, fratra, knezova i druge sitne bijele ribe priprema se ukusna riblja juha s rižom.
2.1 Sastojci
* litra hladne vode
* petnaestak sitnijih riba
* režanj češnjaka
* dva lovorova lista
* nasjeckano peršinovo lišće
* manji krumpir
* malo luka
* papar
* sol
* maslinovo ulje
U hladnu se vodu stavi kuhati riba, sitno nasjeckani režanj češnjaka, lovorov list, nasjeckano peršinovo lišće, krumpir narezan na komadiće, malo nasjeckanog luka, papra po želji, soli i maslinovo ulje.
Nakon što je riba kuhana, izmrvi se u juhu, a onda sve procijedi. Potom se u juhi ukuha riža.
2 Juha od krupne bijele ribe
Od krupne bijele ribe poput zubatca, škrpine, oslića, grdobine i druge krupne bijele ribe prirema se riblja juha, a riblje meso poslužuje odvojeno "na lešo".
2.1 Sastojci
* voda po potrebi (ovisno o veličini ribe i posudi)
* celer
* sol
* nasjeckano peršinovo lišće
* nasjeckani režanj češnjaka
* mrkva nasjeckana na kolutiće po želji
U dosta se vode stavi kuhati riba zajedno s malo celera i soli. Kad je riba kuhana, pažljivo se izvadi iz juhe i dalje posebno dovrši, garnira. Juha se dalje dovrši tako što se u posebnoj posudi na ulju poprži malo nasjeckanog peršinovog lista i nasjeckani režanj češnjaka. Zatim se doda riža (i mrkva po želji) i prži nekoliko minuta uz stalno miješanje. Tada se dolije juha u kojoj se kuhala riba i nastavi s kuhanjem dok riža ne bude mekana.

Juhe Recepti


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /GOSUB

1 Uvod
GOSUB (je složenica od GO SUBroutine - skoči/idi na potprogram) je naredba koja prebaciva tok izvođenja programa na potprogram odnosno podrutinu, unutar programa. Potprogram je skup naredbi koje izvršavaju standardnu funkciju i koja je stvorena radi neponavljanja programskog koda.
2 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU i tu je radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja rada programa.
3.1 Prvi
10 GOSUB DOBARDAN
20 END
DOBARDAN:
CLS
PRINT "Dobar dan"
RETURN
3 Objašnjenje
3.1 Prvi
#Linija 10 CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova

Programiranje u BASIC-u


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /WHILE ... WEND

1 Uvod
WHILE...WEND (eng. WHILE hrv DOK) je naredba koja stvara kontrolnu strukturu uvjetne petlje u programu. Kontrolna struktura izvršava se samo ako je uvjet istinit, i ispitvanje se izvršava prije ulaska u petlju.
2 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU i tu je radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja rada programa.
3.1 Prvi
CLS
B = INT(RND*20)+1
PRINT "Igra pogađanja"
POGODAK=0
WHILE POGODAK=0
INPUT "Pogodi broj između 1 i 20", A
IF A<1 OR A> 20 THEN PRINT "Greška u unosu. Upišite broj između 1 i 20"
IF A = B THEN PRINT "Pogodak ! " : POGODAK=1
ELSEIF A<B THEN PRINT "Prenisko, pokušaj opet!"
ELSE PRINT "Previsoko, pokušaj opet!"
END IF
WEND
3 Objašnjenje
3.1 Prvi
# CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova

Programiranje u BASIC-u


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /REPEAT ... UNTIL

1 Uvod
REPEAT...UNTIL (eng. REPEAT hrv. PONOVI, eng. UNTIL hrv. DOK ) je naredba koja stvara kontrolnu strukturu uvjetne petlje u programu. Kontrolna struktura izvršava jednom i na kraju petlje se vrši ispitivanje
2 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU i tu je radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja rada programa.
3.1 Prvi
CLS
B = INT(RND*20)+1
PRINT "Igra pogađanja"
POGODAK=0
REPEAT
INPUT "Pogodi broj između 1 i 20", A
IF A<1 OR A> 20 THEN PRINT "Greška u unosu. Upišite broj između 1 i 20"
IF A = B THEN PRINT "Pogodak ! " : POGODAK=1
ELSEIF A<B THEN PRINT "Prenisko, pokušaj opet!"
ELSE PRINT "Previsoko, pokušaj opet!"
END IF
UNTIL POGODAK=1
3 Objašnjenje
3.1 Prvi
#CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova

Programiranje u BASIC-u


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /GOTO

1 Uvod
GOTO (je engleska spojenica od riječi: GO (hrv. idi),i TO (hr. na, prema)), je naredba u BASICu sa kojom se tok izvršavanja prebaciva na neki drugi programski redak koji je označen obično brojem, a kod novijih dijalekata BASICa iza GOTO naredbe sljedi alfanumerička labela. Naredba GOTO se treba izbjegavati ako je to moguće u dijalektu BASICa u kojem se programira, i ne koristi se sada toliko često. GOTO je sada zamjenjena sa DO...WHILE, i pozivima na potprograma sa korištenjem struktura GOSUB, RETURN.
20 IF X=1 THEN GOTO 100
30 IF X=2 THEN GOTO 200
30 REM niz naredbi
100 REM Za X jednak 1
110 Y=Y+100
2 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU. Broj linija su tu radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja tijeka programa.
3.1 Prvi
10 CLS
20 INPUT "Upisi broj izmedu 1 i 10",X
30 IF X<1 OR X > 10 THEN GOTO 20
3 Objašnjenje
3.1 Prvi
#Linija 10 CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova
#Linija 20 INPUT "Upisi broj izmedu 1 i 10",X - unos broja između 1 i 10
#Linija 30 IF X<1 OR X > 10 THEN GOTO 20- ako je uneseni broj manji od 1 ili veći od 10 skokni na liniju 20 i ponovno upitaj za upis broja

Programiranje u BASIC-u


Latinski jezik/Lekcija/peta

Lekcija 5 — Lectio quinta — Komparacija pridjeva - Comparatio adiectivorum
1 Uvod. Općenita komparacija
U hrvatskom jeziku svaki pridjev ima svoj pozitiv, komparativ i superlativ. Ti oblici spadaju u komparaciju pridjeva, odnosno slaganje pridjeva. I u latinskom jeziku postoji komparacija pridjeva na tri stupnja, no prije no što krenemo ponovimo komparaciju u hrvatskom jeziku:
Pozitiv, Komparativ, Superlativ
lijep, ljepši, najljepši
crn, crnji, najcrnji
svijetla, svijetlija, najsvjetlija
Dosad smo naučili pridjeve druge i treće deklinacije i učili smo pozitivne oblike (gradus positivus), a sad ćemo naučiti kako i u koji slučajevima tvoriti i komparativ i superlativ. Komparativ je na latinskom gradus comparativus, a superlativ gradus superlativus. Naučimo prvo kako se općenito tvore komparativ i superlativ.
1.0.0.1 Komparativ
Komparativ ćemo tvoriti tako što u genitivu jednine muškog roda odbacimo nastavke -i ili -is i dodajemo nastavke -ior za muški i ženski rod, te -ius za srednji rod. Komparativ će se deklinirati po trećoj deklinaciji suglasničkih osnova. Tako će komparativi glasiti:
clarus (slavan) -> clari -> clarior, clarius (slavniji/a/e)
pulcher (lijep) -> pulchri-> pulchrior, pulchrius (ljepši/a/e)
liber (slobodan) -> libri-> liberior, liberius (slobodniji/a/e)
1.0.0.2 Superlativ
U općenitim situacijama superlativ ćemo tvoriti tako što ćemo u genitivu jednine danog pridjeva odbaciti nastavke -I ili -IS i dodavati superlativne nastavke -issimus (za muški rod), -issima (za ženski rod) te -issimum (za srednji rod). Superlativ će se deklinirati po prvoj i drugoj deklinaciji, i to muški i srednji rod po drugoj i ženski rod po prvoj deklinaciji. Pogledajmo nekoliko primjera:
clarus -> clari -> clar -> clarissimus, clarissima, clarissimum (najslavniji, najslavnija, najslavnije)
dulcis (sladak) -> dulcis-> dulc-> dulcissimus, dulcissima, dulcissimum (najslađi, najslađa, najslađe)
2 Različiti slučajevi i iznimke
Gore navedena pravila vrijede za većinu latinskih pridjeva, no postoje određene iznimke i mimoilaženja od tih pravila. To su raznoliki slučajevi u kojima će komparativni i superlativni oblici imati drugačije oblike od ovih navedenih iznad. Postoji više situacija:
2.0.0.1 1. Pridjevi koji završavaju na -ER
Svi pridjevi koji završavaju na -ER dobivat će komparativne i superlativne nastavke (dakle od genitiva jednine) na isti način, ali nastavci su nešto drugačiji. Za komparativ dodavat ćemo nastavke iste kao u općenitim situacijama, ali za tvorbu superlativa dodavat ćemo nastavke -rimus (za muški rod), -rima za ženski rod te -rimum (za srednji rod). Tako će se komparirati pridjevi kao liber (slobodan) te pulcher (lijep). Pogledajmo njihovu komparaciju:
liber (slobodan) - liberior (slobodniji, slobodnija), liberius (slobbodnije) - liberrimus (najslobodniji), liberrima (najslobodnija), liberrimum (najslobodnije)
pulcher (lijep) - pulchrior (ljepši, ljepša), pulchrius (ljepše) - 'pulcherrimus (najljepši), pulcherrima (najljepša), pulcherrimum (najljepše)
2.0.0.2 2. Pridjevi koji završavaju na -ILIS
Ti pridjevi će komparativ dobivati po općenitim pravilima, a superlativ će dobivati na isti način kao u općenitim situacijama, no s drugim nastavcima: -limus za muški rod, -lima za ženski rod te -limum za srednji rod. To su sljedeći pridjevi:
facilis (lagan) - facilior, facilius - facillimus, facillima, facillimum
difficilis (težak) - difficilior, difficilius - difficillimus, difficillima, difficillimum
similis (sličan) - similior, similius - simillimus, simillima, simillimum
dissimilis (različit) - dissimilior, dissimilius, dissimillimus, dissimillima, disimillimum
humilis (nizak) - humilior, humilius - humillimus, humillima, humillimum
gracilis (tanak) - gracilior, gracilius - gracillimus, gracillima, gracillimum

Latinski jezik


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /IF ... THEN ... ELSE

1 Uvod
IF ... THEN ... ELSE (hrv. IF - AKO, THEN - dakle, ELSE - drukčije) je kontrolna struktura u kojoj je glavna logička ispitna točka postavljena u instrukciji IF odnosno ako, po zadovoljavanju tog uslova poslije riječi THEN postavlja se naredba koja se izvršava. Alternativno, ako glavna logička ispitna točka je negativna tada se naredba iza THEN ne izvršava, i tok izvedbe programa ide na liniju iza naredbe IF ... THEN, osim u slučaju da je postavljena naredba ELSE gdje se tok programa nastavlja poslije naredbe ELSE. Unutar ELSE moguće je ugnjezditi i nova naredba za logički ispit IF ... THEN ... ELSE, itd. U nekim izvedbama BASICa, ako se koriste složenije odnosno ugnježdene naredbe IF THEN ELSE, tada je potrebno završavati svaki stupanj IF THEN ELSE sa ENDIF (hrv. kraj ako), ili sa END (hrv. kraj). U nekim slučajevima ako se koristi naredba IF poslije ELSE, tada je potrebno napisati ELSEIF. Za ove varijacije potrebno je pregledati upute za izvedbu BASICa koji se koristi.
2 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU i tu je radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja rada programa.
3.1 Prvi
10 CLS
20 A$ = INKEY$
30 IF A$ = "" THEN GOTO 20
2.2 Drugi
10 CLS
20 B = INT(RND*20)+1
30 PRINT "Igra pogađanja"
40 PRINT "Pogodi broj između 1 i 20"
50 INPUT A
55 IF A<1 OR A> 20 THEN PRINT "Greška u unosu. Upišite broj između 1 i 20" : GOTO 50
60 IF A > B THEN PRINT "Previsoko, pokušaj opet !": GOTO 50
70 IF A < B THEN PRINT "Prenisko, pokušaj opet !" : GOTO 50
80 IF A = B THEN PRINT "Pogodak ! "
2.3 Treći
10 CLS
20 B = INT(RND*20)+1
30 PRINT "Igra pogađanja"
40 PRINT "Pogodi broj između 1 i 20"
50 INPUT A
55 IF A<1 OR A> 20 THEN PRINT "Greška u unosu. Upišite broj između 1 i 20" : GOTO 50
60 IF A = B THEN PRINT "Pogodak ! "
ELSEIF A<B THEN PRINT "Prenisko, pokušaj opet!" : GOTO 50
ELSE PRINT "Previsoko, pokušaj opet!": GOTO 50
END IF
Skraćeniji program, jer u QBASICu je moguće sa INPUT ispisati rečenicu i poslije čekati za upis
10 CLS
20 B = INT(RND*20)+1
30 PRINT "Igra pogađanja"
40 INPUT "Pogodi broj između 1 i 20", A
50 IF A<1 OR A> 20 THEN PRINT "Greška u unosu. Upišite broj između 1 i 20" : GOTO 40
60 IF A = B THEN PRINT "Pogodak ! "
ELSEIF A<B THEN PRINT "Prenisko, pokušaj opet!" : GOTO 40
ELSE PRINT "Previsoko, pokušaj opet!" : GOTO 40
END IF
3 Objašnjenje
3.1 Prvi
#Linija 10 CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova
#Linija 20 A$= INKEY$ - čitaj jedan karakter sa tipkovnice (INKEY$) i ubaci taj karakter u tekstovnu varijablu A$
#Linija 30 IF A$="" THEN GOTO 20 - ako A$ je prazno odnosno NULL znak, idi na linju 20 (GOTO 20). Ovim će računalo uvijek biti u petlji na linji 30 na 20, sve dok korisnik ne pritisne jednu tipku na tipkovnici računala

Programiranje u BASIC-u


Novogrčki/Lekcija 1

1 Grčka slova i njihov izgovor
Grčko slovo
Ime
Izgovor
Α α
αλφα alfa
a
Β β
βητα vita
v
Γ γ
γαμα gama
g*
Δ δ
δελτα delta
d*
Ε ε
εψιλον epsilon
e
Ζ ζ
ζιτα zita
z
Η η
ητα ita
i
Θ θ
θιτα tita
t*
Ι ι
ιωτα iota (jota)
i
Κ κ
καπα kapa
k
Λ λ
λαμδα lamda
l
Μ μ
μι mi
m
Ν ν
νι ni
n
Ξ ξ
ξι ksi
ks
Ο ο
ομικρον omikron
o
Π π
πι pi
p
Ρ ρ
ρο ro
r
Σ σ, ς*
σιγμα sigma
s
Τ τ
ταυ taf
t
Υ υ
υψιλον ipsilon
i
Φ φ
φι fi
f
Χ χ
χι hi
h
Ψ ψ
ψι psi
ps
Ω ω
ωμεγα omega
o
*ς se koristi na kraju riječi
*μπ označava glas koji se izgovara kao ''b''*μπ označava glas koji se izgovara kao ''mb'' u sredini riječi
*ντ označava glas koji se izgovara kao ''d''*ντ označava glas koji se izgovara kao ''nd'' u sredini riječi
*γκ označava glas koji se izgovara kao ''g''*γκ označava glas koji se izgovara kao ''ng'' u sredini riječi
*τζ označava glas koji se izgovara kao ''dz''*γγ označava glas koji se izgovara kao ''ng'', s tim da se ''n'' izgovara nazalno (kao ''n'' u riječima ''banka'' i Anka)
*τς označava glas koji se izgovara kao ''c''*γ označava glas koji se izgovara kao ''j'' kada iza njega slijede ''i'' i e
*γ označava glas koji se izgovara kao ''h'' (kao njemačko ''ch'' u ''Bach'') kada iza njega slijede ''a'', o i ''u''*δ označava glas koji se izgovara kao u engleskom ''th'' u ''this''*θ označava glas koji se izgovara kao u engleskom ''th'' u ''thin''*χ označava glas koji se izgovara kao ''h'' (kao njemačko ''ch'' u ''ich'') kada iza njega slijede ''i'' i e
*χ označava glas koji se izgovara kao ''h'' (kao njemačko ''ch'' u ''Bach'') kada iza njega slijede ''a'', o i ''u'' ili suglasnik
Kombinacija samoglasnika
Izgovor
αι
e
ει
i
οι
i
ου
u
αυ
av
af
ευ
ev
ef

Grčki jezik


Turski jezik/Uvod

''Dobro došli na wikiknjigu Turski jezik!''''Türkçe vikikitabına hoş geldiniz!''
Ovo je cjelovita wikiknjiga koja planira ponuditi što više sadržaja za brzo i lagano savladavanje turskog jezika, kojeg u svijetu govori sve veći broj ljudi. Prije nego počnemo, u ovom uvodnom modulu vam donosimo osnovne informacije o turskom jeziku, kao i upute kako bi se na što bolji način okoristili ovom wikiknjigom!

Turski jezik


Antički grčki

<b>Napomena</b>: Kako biste mogli koristiti ovu wikiknjigu, vaš internetski preglednik treba biti namješten da prikazuje grčke znakove. Ako rečenicu u sivom pravokutniku ispod vidite kao prazne kvadratiće, tada nije dobro namješteno.
μῆνιν ἄειδε θεὰ Πηληϊάδεω Ἀχιλῆος
en:Ancient Greek
fr:Grec ancien

Grčki jezik


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /FOR...TO...STEP...NEXT

1 Uvod
FOR ... TO ... STEP...NEXT (hrv. FOR - POŠTO, TO - PREMA , STEP - KORAK, NEXT - SLJEDEĆI) je kontrolna struktura koja omogućuje izvođenje petlje čije je trajanje zadato i poznato na početku ulaska. Ova nareba se sastoji od dva dijela FOR TO {STEP}, i NEXT. Između FOR..TO, i NEXT mogu se naći druge naredbe koje se izvode kao dio petlje.
FOR X=1 TO 10
REM niz naredbi
NEXT X
Ovo isto bi se moglo napisati na sljedeći način koristeći IF..THEN i GOTO naredbe.
X=1
PETLJA: IF X>10 GOTO IZLAZ
REM niz naredbi
X=X+1
GOTO PETLJA
IZLAZ:
2 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU. Broj linija su tu radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja tijeka programa.
3.1 Prvi
10 CLS
20 FOR X=1 TO 10
30 PRINT "BROJ ", X
40 NEXT X
3.2 Drugi
10 CLS
20 FOR X=1 TO 20 STEP 2
30 PRINT "BROJ ", X
40 NEXT X
3 Objašnjenje
3.1 Prvi
#Linija 10 CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova
#Linija 20 FOR X=1 TO 10 - brojanje započinje od 1 i završava sa 10, i za ovo brojanje služi varijabla X. Kroz tok petlje varijabla X ima sljedeće vrijednosti: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10. Ovo je isto tako ispitni dio petlje, ovdje se ispitiva da li je vrijednost varijable X veća od 10, ako jest tada se izlazi iz petlje poslje naredbe NEXT X, koja se nalazi na liniji 40
#Linija 30 PRINT "BROJ ", X - na zaslonu(izlaznoj jednici) ispisiva se riječ BROJ i sadržaj varijable X koja može biti od 1 do 10.
#Linija 40 NEXT X - ovom naredbom obrubuju se naredbe koje se nalaze u petlji. Nakon izvršavanja ove naredbe varijabla X se uvečava za 1
3.2 Drugi
#Linija 10 CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova
#Linija 20 FOR X=1 TO 20 STEP - brojanje započinje od 1 i završava sa 20 sa korakom od 2. Vrijednosti ovog brojanja pohranjivaju se u X. Kroz tok petlje varijabla X ima sljedeće vrijednosti: 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19. Ovo je isto tako ispitni dio petlje, ovdje se ispitiva da li je vrijednost varijable X veća od 20, ako jest tada se izlazi iz petlje poslje naredbe NEXT X, koja se nalazi na liniji 40
#Linija 30 PRINT "BROJ ", X - na zaslonu(izlaznoj jednici) ispisiva se riječ BROJ i sadržaj varijable X koja može biti od: 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19.
#Linija 40 NEXT X - ovom naredbom obrubuju se naredbe koje se nalaze u petlji. Nakon izvršavanja ove naredbe varijabla X se uvečava za 2

Programiranje u BASIC-u


WikiKuharica/Začini

Pod začinima podrazumijevamo dijelove biljki koji se zbog svog sadržaja okusa ili mirisa koriste u pripravljanju svih vrsta hrane kao bi se tim svojstvima jelo "oplemenilo". U tom smislu, kuhinjska sol nije začin...
** Bio Vegeta

WikiKuharica


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /Varijable

Varijable su memorijske lokacije u programu koje imaju svoje posebno ime, i ime za varijablu se rabi da bi se lako zamptila u odnosu da se recimo rabi broj memorijske lokacije koja je recimo napisana u nekom brojevnom sistemu. Zavisno o inačici BASIC-a, mnoge sljede sljedeće konvencije:
* Ime varijable ne može se započeti sa brojem npr: ''1var'' nije pravilno ime za varijablu, dok ''var1''* Ime varijable ne može sadržavati razmake (prazne znakove) između drugih slova ili brojki. Ako je potreban razmak tada se koristi '-' ili '_' npr: broj stepenica nije pravilan, već broj_stepenica
* Ime varijable ne može sadržavati imena naredbi, od posebnih znakova u nekim inačicama BASIC-a moguće je koristiti znakovi mogu samo biti na kraju imena
U BASICu variable se ne moraju deklarirati odnosno rezervirati ime i memoriju prije uporabe posebno kod BASIC linijski prevodilaca. Isto tako u mnogim vrstama BASICa variable se moraj deklarairati ako je jedna varijabla korištena za recimo cijeli broj, u njega se ne može spremiti tekstualni podatak, ili obrunto bez pretvaranja sa nekom funkcijom.

Programiranje u BASIC-u


WikiKuharica/Recepti/Bio Vegeta

Bio Vegeta je mješavina začinskog bilja i povrća, koja je izvrstan začin juhama i varivima.
1 Recept
:10 g celera (list)
:10 g peršina (list i korijen)
:10 g majčine dušice (list i cvijet)
:10 g vrijeska (list)
:500 g divljeg poriluka
:250 g mrkve
Sve osušiti, usitniti i pomiješati.

Recepti s povrćem


Novogrčki/Lekcija 3

Lekcija 1 — Πώς είσαι;
1 Namjena
U ovoj ćete lekciji naučiti pozdravljati ljude i pitati ih kako su. Objašnjen je glagol ''biti'' i da/ne pitanja. Jedino što morate znati jest čitati!
2 Dijalog
:''Αντώνης'': Γεια σου!
:''Ανθή'': Γεια σου!
:''Αντώνης'': Πώς είσαι;
:''Ανθή'': Καλά είμαι! Εσύ πώς είσαι;
:''Αντώνης'': Καλά.
:''Ανθή'': Γεια σου!
:''Αντώνης'': Γεια σου!
3 Bok!
Κροατικά
Ελληνικά
Bok!
Γεια!
Hej! Zdravo!
Γεια σου!
Hej! Halo! (formalno)
Γεια σας!
Dobro jutro!
Καλημέρα!
Dobra večer!
Καλησπέρα
Laku noć!
Καληνύχτα!
Zbogom! Doviđenja!
Αντίο
Napomene
*Zapamtite da se izraz Γεια σου može upotrijebiti i kao ''bok'', ''zdravo'' i kao ''doviđenja''*Najformalniji način pozdravljanja je χαίρετε
Primjeri
*Γεια σας! Πώς είστε;
4 Kako si?
Κροατικά
Ελληνικά
Kako si?
Πώς είσαι;
Πώς είστε;
Τί κάνεις;
Τί κάνετε;
Jako dobro!
Πολύ καλά!
Dobro!
Kαλά!
U redu, OK
Εντάξει
Tako tako!
Έτσι κι έτσι.
Prilično dobro.
Αρκετά καλά.
A ti?
..., εσύ;
Hvala ti!
Ευχαριστώ.
Napomene:
*Odgovor na Πώς είσαι; može biti είμαι καλά ili samo καλά.
*Τί κάνεις; se može koristiti umjesto Πώς είσαι; a u tom slučaju, duži oblik odgovora će biti είμαι καλά
*Najformalniji način pozdravljanja je χαίρετε!
Primjeri
Primjer 1 (neformalno)
*A: Γεια! Τί κάνεις;
*B: Πολύ καλά, εσύ;
*A: Καλά!
Primjer 2 (neformalno)
*A: Γεια σου! Eίσαι καλά;
Hej! Jesi li dobro?
*B: Ναι, είμαι καλά, εσύ;
Da, ja sam dobro, a ti?
*A: Είμαι πολύ καλά!
Ja sam jako dobro!
Primjer 3 (formalno)
*A: Γεια σας! Πώς είστε;
*B: Είμαι αρκετά καλά, εσείς;
*A: Καλά, ευχαριστώ!
5 Objašnjenja
*Vjerojatno ste primijetili riječi είμαι, είσαι i είστε. To su oblici glagola biti. Znače ''(ja) sam'', ''(ti) si'' te ''(vi) ste''. Taj se glagol, kao i u hrvatskom, mijenja po licima. Ali je on, kao i u većini jezika, nepravilan glagol.
*Ako pogledate drugi primjer, primjetit ćete είσαι καλά; pitanje. To je jedno da/ne pitanje. Oblikuju se jednostavno bez mijenjanja poretka riječi. Takva su pitanja ''Jesi li u redu?'' Είσαι εντάξει;
*Možete primijetiti da su ostala pitanja oblikovana s riječima τί i πώς. Te dvije riječi se koriste za tvorbu pitanja. Znače ''što'' i ''kako''. Pitanja se tvore dodavanjem tih riječi na početak rečenice: Πώς είστε; i Τί κάνεις;
*Vjerojatno ste primijetili da je u grčkom upitnik (?) zamijenjen točka-zarezom (;)
6 Sažetak
*Naučili ste kako pozdraviti. (Γεια σου! Γεια!)
*Sada znate kako upitati nekoga kako je. (Πώς είστε; Τί κάνεις;)
*Znate odgovoriti kako ste i upitati. (καλά! Είμαι εντάξει.)
*Upoznali ste se s da/ne pitanjima. (Eίσαι καλά;)
*Sada znate kako tvoriti jednostavna pitanja s τί i πώς. (Τί κάνεις; Πώς είστε;)

Grčki jezik


Turski jezik/Vježbe/Vježba 1

1. Dopunite dijalog i pokušajte ga prevesti:
2. Napišite prijevode slijedećih izraza:
3. Dopunite abecedu:
''А'', ''B'', C, Ç, ''D'', ''E'', F, ''G'', Ğ, ''H'', I, Î, J, ''K'', ''L'', ''M'', ''N'', ''O'', Ö, ''P'', ''R'', ''S'', Ş, ''T'', ''U'', Ü, ''V'', Y, ''Z''''а'', ''b'', c, ç, ''d'', ''e'', f, ''g'', ğ, ''h'', l, i, j, ''k'', ''l'', ''m'', ''n'', ''o'', ö, ''p'', ''r'', ''s'', ş, ''t'', ''u'', ü, ''v'', y, ''z''


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /Podatkovne strukture

Podatkovne strukture u računalnoj znanosti jest način efikasnog spremanja organiziranje podataka u računalnom sistemu. Na primjer najjednostavnija podatkovna struktura je matrica, i ovo je bila jedina podatkovna struktura koja je bila podržana u ranim inačicama BASICa. Od 1990-tih mnoge novije inačice BASICa uvele su podršku za podatkovne strukture koje se mogu nači i strukturnim jezicima kao Pascal i C. Primjer drugih programskih struktura su: liste, stogovi, datoteke.
1 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU i tu je radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja rada programa.
2.1 Prvi
Ako zelimo strukturu za čuvanje podataka o točkama sa cijelim X i Y koordinatama moguće je sastaviti sljedeću podatkovnu strukturu.
TYPE TOCKA
X AS INTEGER
Y AS INTEGER
END TYPE
REM DEKLARIRAJ TOCKE A I B
DIM A, B AS TOCKA
REM UPISI PODATKE U TOCKE A I B
A.X = 100
A.Y = 200
B.X = 200
B.Y = 400
1.2 Drugi
TYPE PROIZVOD
KOD AS STRING * 30
IME AS STRING * 30
TVRTKA AS STRING * 30
CIJENA AS DOUBLE
END TYPE
2 Objašnjenje
2.1 Prvi
#

Programiranje u BASIC-u


Programiranje u BASIC-u/BKontrolne strukture /Matrice

Matrica je nizna variabla koja ima isto ime i indeks koji razlikuje svaki član u matrici. Svaka matrica ima donju i gornju granicu, u BASICu donja granica je obično 1, dok u nekim inačicama BASICA donja granica variable je 0. U nekim inačicama basica moguće je navesti donju granicu koja je negativni broj (DIM A(-5 to 5) AS INTEGER), ili se može navesti neki niz koji ne počinje sa standardnom donjom granicom npr DIM B(100 to 200) AS INTEGER. Gornja granica matrice u nekim inačicama BASICa je ovisna o veličini cijelog broja, i naravno o dostupnosti memorije. Svaki element u matrici je istog tipa (cijeli broj, alfanumerički znak, itd. Matrica može poprimiti sljedeće oblike izgled: jednodimenzionalne matrice (red ili niz DIM JEDAND(4) AS INTEGER), dvodimenzionalne (tablica brojeva, red i kolona DIM DVAD(4,4) AS INTEGER), trodimenzionala (kub: red, kolona, dubina DIM TRID(4,4,4) AS INTEGER)
1 Primjeri
Sjedeći primjeri napisani su u QBASICu, broj linije nije potreban u QBASICU i tu je radi preglednosti i lakšeg objašnjavanja rada programa.
2.1 Prvi
10 CLS
20 DIM JEDAND(1 TO 10) AS INTEGER
30 FOR X=1 TO 10
40 JEDAND(X)=X*3
50 NEXT X
60 FOR X=1 TO 10
70 PRINT "JEDAND(" + STR$(X) + ")"=" + JEDAND(X)
80 NEXT X
Rezultat:
JEDAND(1)=1
JEDAND(2)=8
JEDAND(3)=27
JEDAND(4)=64
JEDAND(5)=125
JEDAND(6)=216
JEDAND(7)=323
JEDAND(8)=512
JEDAND(9)=792
JEDAND(10)=100
2 Objašnjenje
2.1 Prvi
* Linija 10 CLS - CLS je engleska skraćenica od Clear Screen (hrv. očisti zaslon): ova komanda briše sve sa ekrana. Ovu komandu ima večina inačica jezika BASIC, za one koje ne posjeduju ovu naredbu brisanje ekrana se postiže ispisivanjem nekih kontrolnih znakova

Programiranje u BASIC-u


Slavenska mitologija/Zorja

Zorja (starosl. ''Zorja'' ali ''Zora'') je v slavenskoj pričoslovnoj književnosti boginja praskozorja i jutarnjeg ter večernjeg tienja neba.
Ona je hći Dažboga ter njegova vjerna pokornica. Ona vsako jutro v praskozorje kot ''Zorja Utrennjaja'' odpira dveri neba za izhod Sunca, a vsaku večer v suton kot ''Zorja Večernjaja'' jih zapira. Poslie polnoći ona kot ''Zorja Polunoťnaja'' umire s Suncem sam da se bi se sjutra ponovo rodila.
''Zorja'' predstavlja božicu trojedinosti; Jutro, Večer i Noć. Ona je v isto vrieme djevica, majka i starica. Ona se more prikazati kot jutarnja i večernja Aurora.


Njemački jezik/Veznici i uzvici/Veznici

1 Veznici
Nezavisni veznici su:
aber - ''ali'',
also - ''dakle'',
auch - ''i, također, a'',
dann - ''onda, tada, zatim'',
denn - ''jer, budući da, ta, pa'',
doch - ''ipak, pa, ta, ali'',
entweder - oder - ''ili - ili'',
nur - ''samo, jedino'',
oder - ''ili'',
und - ''i, a'',
weder - noch - ''niti - niti'',
itd.
Npr. (entweder - oder) Entweder werden wir zu dem Haus gehen, oder werden wir zu schlafen gehen. - ''Ili ćemo ići kući ili ćemo spavati.''
(weder - noch) Weder werden wir schlafen, noch werden wir fersehen. - ''Nit ćemo spavati, nit ćemo gledati televiziju.''
Zavisni veznici su:
mjesni:
wo - ''gdje'',
woher - ''odakle, otkuda'',
wohin - ''kamo, kuda''
vremenski:
als - ''kada, nego, kao'',
bevor - ''prije nego'',
bis - ''do, dok'',
ehe - ''prije nego'',
nachdem - ''pošto, kad'',
seit - ''od (vremenski), otkad'',
seitdem - ''otada, otkad'',
sobald - ''čim'',
solange - ''dok, dokle god'',
während - ''za vrijeme, dok'',
wenn - ''ako, da, kad'', itd.
poredbeni:
als - ''kada, nego, kao'',
als ob - ''kao da'',
je - desto - ''što - to'',
wie - ''kako'', itd.
načinski:
(an)statt dass - ''(u)mjesto da'',
dass - ''da'',
indem - ''tim što, dok'',
ohne - ''bez'', itd.
posljedični:
dass - ''da'', itd.
uzročni:
da - ''jer, budući da'',
weil - ''jer, budući da'',
itd.
dopusni:
obgleich - ''premda, iako'',
obwohl - ''premda, iako'',
trotzdem - ''unatoč tome, ipak, premda, iako'', itd.
pogodbeni:
falls - ''ako'',
wenn - ''ako, da, kad'',
itd.
izrični:
dass - ''da'',
ob - ''je li'', itd.

Njemački jezik


Novogrčki/Lekcija 4

Lekcija 2 — Χαίρω πολύ!
1 Namjena
U ovoj ćete se lekciji naučiti predstaviti ljudima, reći svoje ime, nacionalnost i zanimanje. Morate znati pozdravljanje u grčkom te είμαι, είσαι i είστε, oblike glagola biti.
2 Dialog
:''Αντώνης'': Γεια σου!
:''Ανθή'': Γεια σου!
:''Αντώνης'': Πώς είσαι;
:''Ανθή'': Είμαι καλά, εσύ πώς είσαι;
:''Αντώνης'': Είμαι καλά.
:''Ανθή'': Πώς σε λένε (ili "Ποιο είναι το όνομά σου" (nije korišteno));
:''Αντώνης'': Με λένε Αντώνη (odgovor na prvo pitanje) (ili "Το όνομα μου είναι Αντώνης" (odgovor na drugo pitanje)).
:''Ανθή'': (Εμένα) με λένε Ανθή (ili "Το όνομα μου είναι Ανθή"). Χαίρω πολύ!
:''Αντώνης'': Χαίρω πολύ επίσης.
:''Ανθή'': Γεια σου!
:''Αντώνης'': Γεια σου!
3 Kako se zoveš?
Κροατικά
Ελληνικά
Kako se zoveš?
Ποιο είωαι το όνομά σου;Πώς σε λένε;
Zovem se...
Το όνομά μου είναι...Με λένε...
Napomene*Može se reći i τ'όνομά μου είναι. Tu se ispušta samoglasnik ο.
Primjeri*Το ονομά μου είναι Μάριος.
*Με λένε Μάριο. (Primijetite da se u ovakom obliku muškim imenima odbacuje -ς)
4 Ja sam Grk
Κροατικά
Ελληνικά
Englez, Engleskinja
ο Άγγλος, η Αγγλίδα
Amerikanac, Amerikanka
ο Αμερικανός, η Αμερικανίδα
Francuz, Francuskinja
ο Γάλλος, η Γαλλίδα
Nijemac, Njemica
ο Γερμανός, η Γερμανίδα
Kinez, Kineskinja
ο Κινέζος, η Κινέζα
Španjolac, Španjolka
ο Ισπανός, η Ισπανίδα
Grk, Grkinja
ο Έλληνας, η Ελληνίδα
Turčin, Turkinja
ο Τούρκος, η Τουρκάλα
Napomene*Primijetite da svaka od ovih riječi počinje s ο ili η što nam govori rod; ο za muški, a η za ženski rod.
Primjeri*Είμαι Άγγλος.
*Είσαι Ελληνίδα;
*Είμαι Γερμανίδα.
5 Ja sam učitelj
Κροατικά
Ελληνικά
učitelj/ica
ο δάσκαλος, η δασκάλα
zubar/ica
ο, η οδοντίατρος ili ο, η οδοντογιατρός
odvjetnik/ca
ο, η δικηγόρος
inženjer/ka
ο, η μηχανικός
doktor/ica
ο, η γιατρός
glumac/ica
ο, η ηθοποιός
glazbenik/ica
ο, η μουσικός
Primjeri:A: Ποιο είναι το επάγγελμά σου;
:B: Είμαι δάσκαλος. Ποιο είναι το επάγγελμα σου;
:A: Είμαι δικηγόρος.
6 On je lijep
Κροατικά
Ελληνικά
velik/a/o
μεγάλος, -η, -ο
malen/a/o
μικρός, μικρή, μικρό
lijep/a/o
όμορφος, -η, -ο
pametan/a/o
έξυπνος, -η, -ο
dobar/a/o
καλός, -ή, -ό
loš/a/o
κακός, -ή, -ό
Primjeri*Η Μάρια είναι όμορφη.
*Ο Στέλιος είναι μεγάλος.
*Το όνομα σου είναι όμορφο.
*Ο γιατρός είναι καλός.
*Ο Αντώνης είναι έξυπνος.
7 Objašnjenja
*Uočite kako se imenica slaže s određenim članom. Η, ο i το su određeni članovi za ženski, muški i srednji rod. U grčkom se on stavlja i ispred imena ljudi. Pronaći ćete ih u rječnicima nakon riječi.
*vjerojatno se uočili da se pridjevi mijenjaju ovisno o rodu. U muškom rodu završavaju na -ος, u ženskom na -η, a u srednjem na -ο. Pridjevi se, kao i u hrvatskom jeziku, slažu s imenicom u rodu, broju i padežu.
*Ako pogledate drugi primjer u odjeljku Ja sam Grk, uočit ćete da je to pitanje. Intonacija se u pitanjima podiže na kraju rečenice. Na isti se način može pitati nekoga je li doktor... (Είσαι γιατρός;)
8 Sažetak
*Naučili ste kako upitati nekoga kako se zove i reći nekome svoje ime. (Τι είναι το όνομα σου? Με λένε Μάριος.)
*Sada znate reći kojoj nacionalnosti pripadate. (Είμαι Άγγλος.)
*Znate upitati pripada li tko nekoj određenoj nacionalnosti. (Είσαι Ελληνίδα;)
*Naučili ste kako upitati nekoga što je po zanimanju. (Ποιο είναι το επάγγελμα σου;)
*Znate reći ljudima što vam je posao. (Είμαι δάσκαλος)

Grčki jezik


Njemački jezik/Abeceda i izgovor

1 Njemačka abeceda
Njemačka abeceda (das Alphabet) sadrži 26 slova, a to su:
aa
jjot
ses
bbe
kka
tte
cce
lel
uu
dde
mem
vfau
ee
nen
wve
fef
oo
xiks
gge
ppe
yüpsilon
hha
qku
zcet
ii
rer
Osim toga, postoje još i preglašeni samoglasnici ä, ö i ü, te ch /ce-ha/, ß /es-cet/, sch /es-ce-ha/, tsch /te-es-ce-ha/.
2 Fonologija — izgovor njemačkih glasova
Njemačke se imenice uvijek pišu velikim slovom!
2.1 Samoglasnici (Vokale)
U njemačkom jeziku postoji osam samoglasnika (a, e, i, o, u, ä, ö, ü). No, razlikuje se 15 glasova, jer postoje dva načina izgovaranja: dugi i kratki.
Dugi izgovor samoglasnika dogodit će se jedino u sljedećim uvjetima:
*dvostruki samoglasnik (npr. Beet, Saat)
*h koje slijedi iza samoglasnika (npr. Bahn, Huhn)
*ß slijedi iza samoglasnika, a iza njega ponovno slijedi samoglasnik (npr. Füße, Maße)
*diftong ie (dugo i)
Kratki izgovor samoglasnika pojavljuje između ostalog i u sljedećim uvjetima:
*dvostruki suglasnik, ck, ch ili ng, koji slijede iza samoglasnika (npr. Affe, Zweck, Rang)
*iza samoglasnika slijedi ss i samoglasnik (npr. wissen, Masse)
Da bi se bilo u mogućnosti pravilno izgovarati samoglasnike njemačkoga jezika, potrebno je naučiti podjelu samoglasnika.
Postoje tri kriterija na temelju kojih se dijele samoglasnici:*1. vertikalna/okomita dimenzija
*2. horizontalna/vodoravna dimenzija
*3. položaj usana.
2.1.1 1. Vertikalna/okomita dimenzija
Prema ovom kriteriju samoglasnici se dijele na temelju stupnja uzdignutosti jezika prema nepcu:
*a) visoki (i, u)
*b) srednji (e, o)
*c) niski (a)
IPA (International Phonetic Alphabet - Međunarodna fonetska abeceda) koristi drugačije nazive za ovaj kriterij, a izdvaja ih sedam:
*zatvoreni (i, u)
*gotovo zatvoreni
*zatvoreno-srednji
*srednji (e, o)
*otvoreno-srednji
*gotovo otvoreni
*otvoreni (a)
Hrvatski jezik ne poznaje ove djelomične samoglasnike, one na granici između otvorenih i srednjih te srednjih i zatvorenih, dok ih u njemačkom jeziku ima.
2.1.2 2. Horizontalna/vodoravna dimenzija
Prema ovom kriteriju samoglasnici se dijele na temelju vodoravnoga položaja jezika prema nepcu:
*a) prednji (i, e)
*b) srednji (a)
*c) stražnji (o, u)
IPA za ovu podjelu koristi iste nazive, no izdvaja ih pet:
*prednji (i, e)
*gotovo prednji
*centralni (a)
*gotovo stražnji
*stražnji (u, o)
2.1.3 3. Položaj usana
Prema ovom kriteriju samoglasnici se dijele s obzirom na to jesu li usne zaobljene pri izgovoru ili ne:
*a) oni koji se izgovaraju zaobljenim usnama (okrugli otvor) (o, u)
*b) oni koji se ne izgovaraju zaobljenim usnama (a, e, i)
IPA koristi dva drugačija naziva:
*zaobljeni (u, o)
*nezaobljeni (i, e, a)
Primjeri u zagradama odnose se na samoglasnike hrvatskog jezika!
Evo još jednom sa svim parametrima:
IPAParametri
aotvoreni, centralni, nezaobljeni
esrednji, prednji, nezaobljeni
izatvoreni, prednji, nezaobljeni
osrednji, stražnji, zaobljeni
uzatvoreni, stražnji, zaobljeni
Samoglasnici njemačkog jezika:
IPAPrimjeriParametriObjašnjenje
Monoftonzi
aDachotvoreni, centralni, nezaobljenikratki izgovor slova a; kao naše a
aːBahnotvoreni, prednji, nezaobljenidugi izgovor slova a;
ɛBettotvoreno-srednji, prednji, nezaobljenikratki izgovor slova e;
eːBeetzatvoreno-srednji, prednji, nezaobljenidugi izgovor slova e;
ɪSchiffgotovo zatvoreni, gotovo prednji, nezaobljenikratki izgovor slova i;
iːvielzatvoreni, prednji, nezaobljenidugi izgovor slova i; kao naše i
ɔPostotvoreno-srednji, stražnji, zaobljenikratki izgovor slova o;
oːBootzatvoreno-srednji, stražnji, zaobljenidugi izgovor slova o;
ʊPutzgotovo zatvoreni, gotovo stražnji, zaobljenikratki izgovor slova u;
uːPutezatvoreni, stražnji, zaobljenidugi izgovor slova u; kao naše u
ɛhätteotvoreno-srednji, prednji, zaobljenikratki izgovor slova ä;
ɛːwähleotvoreno-srednji, prednji, zaobljenidugi izgovor slova ä;
œHölleotvoreno-srednji, prednji, zaobljenikratki izgovor slova ö;
øːHöhlezatvoreno-srednji, prednji, zaobljenidugi izgovor slova ö;
ʏfüllengotovo zatvoreni, gotovo prednji, nezaobljenikratki izgovor slova ü;
yːfühlenzatvoreni, prednji, zaobljenidugi izgovor slova ü;
Diftonzi
aɪweitkratko a + kratko i; slično hrvatskom aj
aʊHautkratko a + kratko u; slično hrvatskom au
ɔʏHeutekratko o + kratko ü; slično hrvatskom oj
Reducirani/skraćeni samoglasnici
ɐObergotovo otvoreni centralnislično hrvatskom a
əhaltesrednji centralni
*kratko ä i kratko e izgovaraju se jednako, pa zbog toga postoji 15 glasova, a ne 16
Samoglasnik e čita se kao ə kada se pojavljuje na kraju riječi u skupovima -en, -el, -er, -em, -e (npr. halte /xaltə/), dok se er izgovara kao ɐ kada se nalazi na kraju riječi (npr. aber /abɐ/)
Prijeglašeni samoglasnici
ä se izgovara na već opisan način
ö se izgovara tako da usne namjestite na izgovor glasa o, a pokušate izgovoriti glas e, ili na već neki drugi način
ü se izgovara tako da usne namjestite na izgovor glasa u, a pokušate izgovoriti glas i, ili na već neki drugi načinDiftonzi
ei se UVIJEK izgovara kao aj (tj. aɪ)
ie se izgovara kao dugo i
eu se izgovara kao oj (tj. ɔʏ)
y se izgovara kao ü (tj. y)
2.2 Suglasnici (Konsonanten)
b se izgovara kao p kada se nalazi na kraju sloga (npr. lieb /liːp/), a inače se izgovara kao b (npr. Bach /bax/)
ch se izgovara kao mekano h (IPA: ç za meko, a x za tvrdo), jezik je potrebno više približiti nepcu, ali samo kada se ispred njega nalaze svi samoglasnici, osim a, u i au (npr. lächeln /lɛçɛln/, auch /aʊh/)
chs se izgovara kao ks (npr. wachsen; IPA: [ˈvaksn̩] {wikt:de})
ck se izgovara kao k (npr. backen /bakən/)
d se izgovara kao t kada se nalazi na kraju sloga (npr. Lied /liːt/), a inače se izgovara kao glas d (npr. Dach /dax/)
dsch se izgovara kao dž (IPA: dʒ) (npr. Dschungel /dʒʊŋəl/) - ovo je jedan od suglasnika koji dolazi iz stranog jezika (nije nastao u njemačkom)
g se izgovara kao k kada se nalazi na kraju sloga (npr. Zug /tsuːk/), a inače kao glas g (npr. gut /guːt/);No, kada se g nalazi na kraju riječi sa samoglasnikom i, izgovara se kao ih (IPA: iç)(npr. zwanzig /tsvantsɪç/)
g se ponekada, i to u stranim riječima, izgovara kao ž (IPA: ʒ) (npr. Genie /ʒɛniː/) - ovo je jedan od suglasnika koji dolazi iz stranog jezika (nije nastao u njemačkom)
h se izgovara kao h (tvrdo) kada se nalazi na početku riječi (npr. Hund /xʊnt/), a inače se glas h ne izgovara, nego je zbog toga samoglasnik ispred njega dug (npr. kahl /kaːl/)
ng (IPA: ŋ) se izgovara kao glas n u riječima banka, anka (npr. Hunger /xʊŋɐ/)
ph se izgovara kao f (npr. Photo /fɔtɔ/)
qu se izgovara kao kv (npr. Quaker /kvakə/)
r se ne izgovara kao naše, u nekim slučajevima da, no, postoje tri načina:
*IPA: ʁ - kao francusko r
*IPA: ʀ - kao francusko r (s treperenjem pri izgovoru {kao što mi rrrrrrrr})
*IPA: r - kao talijansko r (također i naše)
s se izgovara kao z kada se nalazi na početku riječi ili sloga, a iza njega slijedi samoglasnik (npr. Sech /zɛç/) ili kada se nalazi između dva samoglasnika (npr. Rose /roːsə/), a inače se izgovara kao s (npr. Landeskunde /landɛskʊndə/)
ß se izgovara kao s (npr. weiß /vaɪs/)
sch se izgovara kao š (IPA: ʃ) (npr. schwebend /ʃveːbənt/)
sp se izgovara kao šp (npr. Sport /ʃpɔrt/)
st se izgovara kao št (npr. Stallmut /ʃtalmʊt/)
th se izgovara kao t (npr. Thronfolger /troːnfɔlgə/)
-tien se izgovara kao cien (npr. Kroatien /krɔatsiən/)
-tion se izgovara kao cion (npr. verauktionieren /fɛɐʔaʊktsɪɔniːrən/)
tsch se izgovara kao č (IPA: tʃ)(npr. Tschardasch /tʃardaʃ/)
tz se izgovara kao c (npr. jetzt /jetst/)
v se ponekada izgovara kao f, a ponekada kao v (npr. Vater /fatɐ/
w se izgovara kao v (npr. Wagengeleise /vagənʔgɛlaɪzə/)
x se izgovara kao ks (npr. Xylophon /ksʏlɔfɔn/)
z se izgovara kao c (IPA: ts) (npr. Zeit /tsaɪt/)
ʔ označava da između dva slova postoji stanka, ali se ne piše (npr. beamtet /bəʔamtət/)
Udvostručeni suglasnici se izgovaraju kao jedan glas, a mogući su: ll, rr, mm, nn, pp, tt, ff, ss.

Njemački jezik


Bezjački vodič kroz svijet Harryja Pottera/Knjige

Potpuni pregled svih knjiga o Harryju Potteru, i sadržaja unutar njih:
* Harry Potter i Kamen mudraca
* Harry Potter i Odaja tajni
* Harry Potter i Zatočenik Azkabana
* Harry Potter i Plameni pehar
* Harry Potter i Red feniksa
* Harry Potter i Princ miješane krvi
* Harry Potter i Darovi smrti


Novogrčki/Lekcija 7

Lekcija 5 - nepravilni glagoli, genitiv, obitelj, tijelo, prijedlozi
1 Nepravilni glagoli
Sljedeća tri glagola imaju jednostavni oblik koji se koristi za prezent, dok se u ostalim vremenima koriste njihovi dugi oblici.
Λέγω/λέω, reći:
λέω, λέμε
λες, λέτε
λέει, λένε
Τρώγω/Τρώω, jesti:
τρώω, τρώμε
τρως, τρώτε
τρώει, τρώνε
Πηγαίνω/πάω, ići:
πάω, πάμε
πας, πάτε
πάει, πάνε
Ακούω, čuti (pravilan se oblik koristi rijetko):
ακούω, ακούμε
ακούς, ακούτε
ακούει, ακούν(ε)
2 Tijelo
Vokabular:
το σώμα, tijelo
το κεφάλι, glava
ο εγκέφαλος, mozak
το μάτι, oko
το φρύδι, obrva
τα μαλλιά, kosa
το στόμα, usta
τα δόντια, zub
το αυτί, uho
η μύτη, nos
τα χείλη, usne
το σαγόνι, čeljust
ο λαιμός, vrat
το στήθος, prsa
η κοιλιά, trbuh
το χέρι, ruka
η παλάμη, dlan
το πόδι, noga
η πατούσα (razgovorno)/ το πέλμα (formalno), stopalo
το γόνατο, koljeno
γυμνός, gol
χτενίζω, čeljati se
κάνω μπάνιο, kupati se
ο θάνατος, smrt
η ζωή, život
γεννώ, roditi
η υγεία, zdravlje
ο πόνος, bol
πονώ, ozljeda
η καρδιά, srce
Primjer:
Η μητέρα χτενίζει το παιδί., Majka češlja djetetovu kosu.
Πονάνε τα πόδια μου., Bole me noge.

Grčki jezik


Programiranje u BASIC-u/Uvod

Programski jezik BASIC razvijen je 1963. godine na Darthmouth Collegeu u Hanoveru, New Hampshine (SAD). Skraćenica BASIC dolazi od engleske složenice Beginner's All-Purpose Symbolic Instruction Code (početnički sve svrhisodni simbolički upravljački kod).
1 Početak
Večina programskih jezika rabi engleski jezik za svoje naredbe, i perfektno znanje ovog jezika nije preduvjet da bi se moglo programirati već je samo potrebno znati značenje naredbi u tom programskom jeziku - tj. ključne riječi ili naredbe. Isto tako visoko znanje matematike ili znanosti isto tako nije također preduvjet da bi se znalo ili da bi osoba postala vična programiranju.
2 Osnove
Programski jezik BASIC ima svjetski standard (ANSI/ISO/IEC Standard for Full BASIC; standard za potpuni BASIC), ali mnoge se tvrtke ne pridržavaju standarda u potpunosti te prilikom izrade svog proizvoda dodaju svoje posebnosti na vlastitu izvedbu i tako stvaraju svoj dijalekt. BASIC kao programski jezik još se drži u koraku s razvojem programiranja, tako da pisanje u BASIC-u neće programera ostaviti u vremenu neproceduralnog programiranja (GOTO naredba). BASIC u pojedinim izvedbama podržava objektno orijetirano programiranje (Visual Basic, Visual Basic .NET, Realbasic). Iako je BASIC može se reći malo zastario jezik, ipak pruža programeru mogućnost brzog razvoja programa odnosno validiranja nekog algoritma ili nekog koncepta. Noviji jezici kao: Rubi, Python, Java, i Perl u neku ruku su potisnuli BASIC u pozadinu za brzi razvoj programa, osobito kroz lakopristupne standardne biblioteke rutina koje na kraju postanu prošireni dio programskog jezika. Novije inačice BASIC-a imaju standardne biblioteke rutina, i isto je tako moguće da ih korisnik odnosno programer sam proširi.
3 Gdje nabaviti BASIC
BASIC program prevoditelj i/ili linijski prevoditelj može se kupiti ili nabaviti besplatno. Od besplatnih BASIC programskih okruženja navedena su sljedeća (ovo nije potpuni popis):
* Gambas
** Linux (Ubuntu, Fedora, RedHat..)
* FreeBASIC
** Windows, Linux, OS X, XBox
* Microsoft Small Basic
** Windows
* QBASIC
** Windows, Linux, OS X
* Emulator 8 bitnog racunala (Imaju BASIC u ROM-u, npr ORAO, C64, Spectrum)
** Windows, Linux, OS X
4 Elementi BASIC-a
4.1 Osnovni znakovi i ključne riječi
Osnovni znakovi svakog programskog jezika jesu brojevi, slova i posebni znakovi koji skupa s ključnim riječima čine jedan programski jezik. U BASIC-u postoji skup riječi koje se zovu ključne riječi iz razloga jer su one definirane za isključivu uporabu od strane programa prevoditelja i moraju se rabiti na određeni način i ne mogu se koristiti za ime varijabli, funkcija ili potprograma. Na primjer u Orao BASIC v 1.2 ključne riječi su sljedeće:
* SAVE, LOAD, LOADC, LIST, INPUT, DATA, READ, RESTORE, PRINT, FOR. NEXT, GOTO, GOSUB. RETURN
* REM, ON, IF. THEN, DIM, ASC, CHR$, LBFT$, RIGHT$, MID$, LEN, STR$, VAL, ABS, INT, RND, SGN
* SQR, EXP, LOG, SIN, COS, TAN, ATN, POS, SPC, TAB, RUN, STOP, CONT, END, NEW, MOV, DRAW, PLOT, USR
* AND, OR, POKE, PEEK, DEF FN
* ABS, ASC, ATN, BEEP, CDBL, CHAIN, CHDIR, CHR$, CINT, CIRCLE, CLEAR, CLOSE, CLS, COLOR, COMMON, COS, CSNG, CSRLIN, DATA, DATE$
* DIM, DRAW, ENVIRON, EOF, ERASE, ERROR, EXP(n), FIELD, FILES, FOR, NEXT, GET, GOTO, HEX$, IF, INKEY$, INP, INPUT, INPUT#, INPUT$, INSTR
* INT, KEY, KILL, LEFT$, LEN, LET, LINE, LINE, INPUT, LOCATE, LPRINT, LPRINT, USING, MID$, MKDIR, NAME, OCT$, ON COM, ON ERROR GOTO
* ON KEY, ON PLAY, ON STRIG, ON TIMER, OPEN, OPEN COM, OUT, OPTION BASE, PAINT, PALETTE, PALETTE USING, PCOPY, PEEK, PLAY, POINT
* POKE, POS, PRESET, PRINT, PRINT USING, PRINT#, PRINT# USING, PSET, PUT, RANDOMIZE, READ, REM, RESET, RESTORE, RETURN
* RIGHT$, RMDIR, RND, SCREEN, SGN, SHELL, SIN, SOUND, SPACE$ , SQR, STICK, STOP, STR, STRIG, STRING, SWAP, TAN, TIME$
* TIMER, VAL, VIEW, WAIT, WHILE, WEND, WIDTH, WINDOW, WRITE, WRITE#
4.2 Komentari
Komentari ili bilješke su objašnjenja koja se nalaze između redaka u programu i služe za: objašnjene, potsjetnik programeru, ili su dio programske dokumentacije. Tekst koji se nalazi u komentaru, nije od nikakve koristi stroju. Komentari se obično unose iza naredbe REM (eng. skraćenica za REMARK hrv. opaska). U QBASIC-u komentari se mogu pisati poslije znaka ' ,
Primjer:
REM Ovo je komentar
' Ovo je komentar
4.3 Varijable i podatkovne strukture
#Varijable
#Matrice
#Podatkovne strukture
4.4 Kontrolne strukture
#IF ... THEN ... ELSE
#FOR...TO..STEP..NEXT
#GOTO
#GOSUB
#WHILE ... WEND
#REPEAT ... UNTIL
5 Jednostavni primjeri u BASIC-u
#Prvi program

Programiranje u BASIC-u


Novogrčki/Lekcija 5

Lekcija 3 — Αυτός είναι ο Γιάννης
1 Namjena
U ovoj ćete lekciji naučiti kako predstaviti druge. Također ćete naučiti kako govoriti o zanimanju i nacionalnosti drugih. Morate znati kojoj nacionalnosti pripadate i koje je vaše zanimanje.
2 Dijalog
:''Αντώνης'': Γεια σου!
:''Ανθή'': Γεια σου!
:''Αντώνης'': Πώς είσαι;
:''Ανθή'': Είμαι καλά, εσύ πώς είσαι;
:''Αντώνης'': Είμαι εντάξει ευχαριστώ.
:''Ανθή'': Αυτός είναι ο φίλος μου ο Γιάννης.
:''Αντώνης'': Με λένε Αντώνη. Χαίρω πολύ Γιάννη! Αυτή είναι η αδελφή μου η Τατιάνα.
:''Γιάννης'': Χαίρω πολύ!
:''Τατιάνα'': Χαίρω πολύ επίσης. Ποιο είναι το επάγγελμα σου, Γιάννη;
:''Γιάννης'': Είμαι γιατρός και εσύ ποιο είναι το επάγγελμα σου;
:''Τατιάνα'': Είμαι δασκάλα και από πού είσται ;
:''Ανθή'': Είμαι Γαλλίδα και ο Γιάννης είναι Έλληνας και εσείς από πού είστε;
:''Τατιάνα'': Είμαστε από την Αγγλία.
:''Ανθή και Γιάννης'': Γεια σας!
:''Αντώνης και Τατιάνα'': Γεια σας!
3 Odakle si?
Κροατικά
Ελληνικά
Odakle si?
Από πού είσαι;
Odakle ste?
Από πού είσται;
Ja sam iz Grčke.
Είμαι από την Ελλάδα.Είμαι Έλληνας ή Ελληνίδα.
Mi smo iz Grčke.
Είμαστε από την Ελλάδα.
Napomene
*Kao i prije, ako smo žensko moramo koristiti ženski rod: Ελληνίδα, ili muški rod ako smo muško: Έλληνας.
*Možete primijetiti da kada se koristi από, tada se koristi i την. Ta riječ je određeni član u grčkom, ali se koristi kada imenica koja se opisuje je objekt.
Κροατικά
Ελληνικά
Engleska
η Αγγλία
SAD
η Ηνωμένες Πολιτείες
Francuska
η Γαλλία
Njemačka
η Γερμανία
Holandija
η Ολλανδία
Kina
η Κίνα
Španjolska
η Ισπανία
Grčka
η Ελλάδα
Hrvatska
η Κροατία
Primjeri
*Ο Γιαν είναι από την Γερμανία.
*Ο Πάκο είναι από την Ισπανία.
*Είστε από την Κίνα;
*Ναι είμαστε από την Κίνα.
*Η Κατέριν είναι από την Γαλλία.
4 Ovo je moj brat
Κροατικά
Ελληνικά
Ovo je moj brat Nikolas.
Αυτός είναι ο αδερφός μου ο Νικόλαος.
Ovo je moja sestra Marija.
Αυτή είναι η αδελφή μου η Μαρία.
majka
η μητέρα
otac
ο πατέρας
brat
ο αδερφός
sestra
η αδελφή
prijatelj/ica
ο φίλος/η φίλη
Napomene
*Primijetite kako se αυτός promijenilo u αυτή kada se promijenio rod imenice (brat, sestra).
Primjeri
*Αυτή είναι η μητέρα μου.
*Αυτός είναι ο φίλος ο Μάρκος.
4.1 Mini dijalog
Tatjana razgovara s Pakom.
:''Τατιάνα'': Είσαι Γερμανός;
:''Πάκο'': Όχι, δεν είμαι Γεπμανός. Είμαι Ισπανός και είσαι Αμερικανίδα;
:''Τατιάνα'': Όχι, δεν είμαι Αμερικανίδος αλλά είμαι Αγγλίδα.
5 Objašnjenja
*Vjerojatno ste uočili riječ μου smještenu iza nekih riječi. To je posvojna zamjenica, a znači moj. U grčkom se stavlja iza riječi koju opisuje.
*Primijetite da uz Όχι dolazi puna rečenica. To nije potrebno, ali je u duhu grčkog jezika.
*Pogledajte riječi kao και, αλλά i ή. Možete primijetiti da su to veznici. Znače ''i'', ''ali'' i ''ili''.
*Vjerojatno ste vidjeli oblik δεν. On se koristi za izricanje negacije. Ako se želi negirati glagol, ta se riječ stavlja ispred glagola.
*Konjugacija glagola biti:
Κροατικά
Ελληνικά
sam
είμαι
si
είσαι
je
είναι
smo
είμαστε
ste
είστε
su
είναι
6 Izgovor
Diftong - kombinacija dvaju slova - αυ može biti izgovoren kao αφ i kao αβ, ali u αυτός i αυτή se izgovara kao αφ. Ostali diftonzi:
*ει i οι se izgovaraju kao η, ι i υ.
*αι se izgovara kao ε.
*ου se izgovara kao u.
*γγ se izgovara kao ng.
Γ, γ se ispred ε i ι izgovara kao j.
7 Sažetak
*Naučili ste predstaviti druge. (Αυτός είναι ο Γιάννης ή αυτή είναι η Ανθή.)
*Znate kako upitati nekoga odakle je. (Από πού είσαι; Από πού είναι;)
*Naučili ste kako reći odakle ste. (Είμαι από την ...)
*Sada znate kako upitati kojoj nacionalnosti netko pripada. (Ποιο είναι η υπηκοότητα σου;)
*Znate kako reći ljudima što niste. (Δεν είμαι δάσκαλος.)

Grčki jezik


Njemački jezik/Glagoli/Pasiv

1 Pasiv
Pasiv je trpno stanje. Za razliku od aktiva, kod kojega je subjekt vršitelj radnje, u pasivu subjekt trpi radnju, radnja je bitnija od subjekta.
Npr. (aktivna rečenica): Njezini roditelji su izgradili ovu kuću.
(pasivna rečenica): Ova kuća je izgrađena. (nije važno tko ju je izgradio)
U njemačkom jeziku, pasiv nemaju svi glagoli. Povratni glagoli (s povratnom zamjenicom se - sich) nemaju pasiv, glagoli kretanja ili promjene stanja također nemaju pasiv, glagoli haben i sein također nemaju pasiv te oblici, fraze, u kojima se koriste navedeni glagoli. Pasiv nemaju niti bezlični glagoli (glagoli koji imaju samo treće lice jednine, npr. es gibt...)
1.1 Prezent i preterit pasiva
Prezent pasiva se tvori pomoću pomoćnog glagola werden i participa perfekta glagola.
Lice, Jednina, Množina
1., ich werde gefragt, wir werden gefragt
2., du wirst gefragt, ihr werdet gefragt
3., er wird gefragt, sie werden gefragt
;Primjer:
In meinem Haus wird der Geburtstag gefeiert. - ''U mojoj se kući slavi rođendan.''
Preterit pasiva se tvori pomoću pomoćnog glagola werden (preterit - wurde) i participa perfekta glagola.
Lice, Jednina, Množina
1., ich wurde gefragt, wir wurden gefragt
2., du wurdest gefragt, ihr wurdet gefragt
3., sie wurde gefragt, sie wurden gefragt
;Primjer
In meinem Haus wurde der Geburtstag gefeiert. - ''U mojoj se kući slavio rođendan.''
1.2 Perfekt i pluskvamperfekt pasiva
Perfekt pasiva se tvori pomoću pomoćnog glagola werden (perfekt - bin worden) i participa perfekta glagola.
Lice, Jednina, Množina
1., ich bin gefragt worden, wir sind gefragt worden
2., du bist gefragt worden, ihr seid gefragt worden
3., es ist gefragt worden, sie sind gefragt worden
;Primjer
In meinem Haus ist der Geburtstag gefeiert worden. - ''U mojoj se kući slavio rođendan.''
Pluskvamperfekt pasiva se tvori pomoću pomoćnog glagola werden (pluskvamperfekt - war worden) i participa perfekta glagola.
Lice, Jednina, Množina
1., ich war gefragt worden, wir waren gefragt worden
2., du warst gefragt worden, ihr wart gefragt worden
3., er war gefragt worden, sie waren gefragt worden
;Primjer
In meinem Haus war der Geburtstag gefeiert worden. - ''U mojoj se kući rođendan bio slavio.''
1.3 Futur prvi i futur drugi pasiva
Futur prvi pasiva se tvori pomoću pomoćnog glagola werden (futur prvi - werde werden) i participa perfekta glagola.
Lice, Jednina, Množina
1., ich werde gefragt werden, wir werden gefragt werden
2., du wirst gefragt werden, ihr werdet gefragt werden
3., er wird gefragt werden, sie werden gefragt werden
Futur drugi pasiva se tvori pomoću pomoćnog glagola werden (futur drugi - werde worden sein) i participa perfekta glagola.
Lice, Jednina, Množina
1., ich werde gefragt worden sein, wir werden gefragt worden sein
2., du wirst gefragt worden sein, ihr werdet gefragt worden sein
3., es wirt gefragt worden sein, sie werden gefragt worden sein
1.4 Kondicional pasiva
Kondicional pasiva se tvori pomoću pomoćnog glagola werden (würde werden) i participa perfekta glagola.
Lice, Jednina, Množina
1., ich würde gefragt werden, wir würden gefragt werden
2., du würdest gefragt werden, ihr würdet gefragt werden
3., sie würde gefragt werden, sie würden gefragt werden
1.5 Pretvaranje aktivne rečenice u pasivnu
*Prijelazni glagoli
(glagoli s objektom u akuzativu)
Mario kauft ein Fahrrad. (Mario kupuje bicikl.)
Ein Fahrrad je u gornjoj rečenici objekt u akuzativu. U pasivu se on prebacuje u nominativ jednine.
Das Fahrrad
Zatim dodamo određeno lice glagola werden i particip perfekta glagola kaufen.
Das Fahrrad wird gekauft. - Bicikl se kupuje.
*Neprijelazni glagoli
(glagoli bez objekta)
Mein Nachbar arbeitet im Garten. - Moj susjed radi u vrtu.
U ovoj rečenici nema objekta. Zato koristimo es.
Es wird im Garten gearbeitet. - U vrtu se radi. ''ili''
Im Garten wird gearbeitet. - U vrtu se radi.

Njemački jezik


Koronavirus/Sadržaj/Gammakoronavirus

Gammakoronavirus (Gamma-CoV) jedan je od četiri roda, Alpha-, Beta-, Gamma- i Deltacoronavirusa, u poddružini Orthocoronavirinae iz porodice Coronaviridae. Oni su zamotani, jednolančani RNK virusi zoonotskog, pozitivnog smisla. Koronavirusi zaraze i životinje i ljude. Dok su alpha i beta rodovi izvedeni iz baze gena šišmiša, gama i delta rodovi potječu iz bazena ptičjeg i svinjskog gena. Gamma-CoV, također poznat kao koronavirusna skupina 3, su koronavirusi ptice.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Početak

Koronavirus (''množina'':Koronavirusi ; ''lat'':''Orthocoronavirinae'' ili ''Coronavirinae'') je tip virusa infekcije dišnog sustava. Uz iste simptome uzrokovane još od gripe, ovaj virus daje teške posljedice ukoliko se tijelo ne brine tokom zaraze.
Koronavirusi su virusi iz potporodice Orthocoronavirinae, porodice Coronaviridae i reda Nidovirales. Obavijeni su jednolančanim, pozitivno usmjerenim RNK genomom i spiralno simetričnim nukleokapsidom. Veličina genoma je između 26 i 32 kilobaze – najveća za neki RNK virus.
Naziv "koronavirus" dolazi od latinske riječi corona, čije je značenje "kruna" ili "aureola", a odnosi se na karakteristični izgled virusnih čestica (viriona): imaju obod koji podsjeća na krunu ili koronu Sunca.
1 Otkriće
Koronavirusi su prvi put otkriveni u 1930-ima kada se pokazalo da je akutna respiratorna infekcija pripitomljenih pilića uzrokovana virusom infektivnog bronhitisa (IBV). U četrdesetim godinama dva životinjska koronavirusa, mišji virus hepatitisa (MHV) i transmisivni gastroenteritis virus (TGEV) su izolirani.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Deltakoronavirus

Deltakoronavirus (Delta-CoV) jedan je od četiri roda, Alpha-, Beta-, Gamma- i Deltakoronavirus u poddružini Orthocoronavirinae iz porodice Coronaviridae. Oni su zamotani, jednolančani RNK virusi zoonotskog, pozitivnog smisla. Koronavirusi zaraze i životinje i ljude. Dok su alpha i beta rodovi izvedeni iz baze gena šišmiša, gama i delta rodovi potječu iz bazena ptičjeg i svinjskog gena.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Alphakoronavirus

Alphakoronavirusi (Alpha-CoV) prvi su od četiri roda, Alpha-, Beta-, Gamma- i Deltacoronavirus u poddružini Coronavirinae iz porodice Coronaviridae. Koronavirusi su omotni RNK virusi s pozitivnim osjećajem, koji uključuju i ljudske i zoonotske vrste. Unutar ove podskupine virusi imaju sferne virione s klupkim površinskim izbočenjima i jezgrom ljuske. Naziv je od latinskog corona, što znači kruna, koja opisuje izgled ispupčenja viđenih pod elektronskom mikroskopijom koja nalikuju solarnoj koroni. Ovaj rod sadrži ono što su se prije smatrali Koronavirusi grupe 1.
Alpha i Betakoronavirusi silaze iz baze gena šišmiša.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/HCOV-OC43

Ljudski koronavirus OC43 (HCoV-OC43) pripadnik je vrste Betakoronavirus 1 koja inficira ljude i stoku. Infektirajući koronavirusom je jednolančani RNK virus u pozitivnom smislu koji ulazi u stanicu domaćina vezanjem na receptor N-acetil-9-O-acetilneuraminske kiseline.
OC43 je jedan od sedam poznatih koronavirusa koji inficiraju ljude, uključujući HCoV-229E, HCoV-NL63, HCoV-HKU1, MERS-CoV, izvorni SARS-CoV (ili SARS-CoV) i SARS-CoV-2. Uz ljudski koronavirus 229E, jedan je od virusa odgovornih za prehladu. Ima, kao i drugi koronavirusi iz roda Betakoronavirus, subgenus Embecovirus, dodatni kraći površinski protein u obliku šiljaka koji se naziva hemaglutinin esteraza (HE).

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/HCOV-NL63

Ljudski koronavirus NL63 (HCoV-NL63) vrsta je koronavirusa koja je krajem 2004. godine identificirana u sedmomjesečnom djetetu s bronhiolitisom u Nizozemskoj. Virus je jednolančani RNK virus s pozitivnim osjećajem koji ACE2 receptor ulazi u svoju stanicu domaćina. Infekcija virusom potvrđena je širom svijeta i ima povezanost s mnogim uobičajenim simptomima i bolestima. Pridružene bolesti uključuju blagu do umjerenu infekciju gornjih dišnih puteva, tešku infekciju donjeg dišnog trakta, krup i bronhiolitis.
1 Liječenje
Liječenje virusa HCoV-NL63 ovisi o ozbiljnosti pridružene simptomiologije. Većina blagih do umjerenih infekcija nestat će sami. Simptomi se mogu ublažiti uzimanjem lijekova protiv bolova ili vrućice, vrućim tušem ili korištenjem ovlaživača.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Koronavirus bolest 2019.

Koronavirusna bolest 2019 (eng. ''Coronavirus disease 2019''), skraćeno: COVID-19, virusna je bolest uzrokovana novim koronavirusom ''SARS-CoV-2''.
Bolest se prvi put pojavila u kineskom gradu Wuhanu. Povodom brzog širenja ove bolesti Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je pandemiju. Zabilježene su zaraze diljem zapadnog svijeta i Azijsko-pacifičkog oceana, uglavnom ljudi iz Kine, a kasnije se bolest širi diljem Europe.
Prema stanju od 11. lipnja 2020. potvrđeno je više od 8.000.000 slučajeva, od toga 4.129.052 izliječenih i 435.662 mrtvih. Pandemija virusa primarno zahvaća SAD, Rusiju, Italiju, Brazil, Tursku, Iran, Peru, Meksiko itd. s manjim brojem ili izoliranim slučajevima u 100-ak drugih država. WHO je 11. ožujka 2020. proglasio globalnu pandemiju koronavirusa.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/HCOV-229E

Ljudski koronavirus 229E (HCoV-229E) vrsta je koronavirusa koji inficira ljude i šišmiše. Riječ je o jednolančanom RNK virusu s pozitivnim osjećajem koji ulazi u stanicu domaćina vezanjem na APN receptor. Uz ljudski koronavirus OC43, jedan je od virusa odgovornih za prehladu. Vrsta je pripadnica roda Alphacoronavirus i podvrste Duvinacovirus.
1 Simptomi
HCoV-229E povezan je s nizom respiratornih simptoma, u rasponu od prehlade do ishoda visoke morbidnosti, poput upale pluća i bronhiolitisa. Međutim, tako visoki ishodi morbiditeta uvijek se vide u slučajevima koinfekcije s drugim respiratornim patogenima s jednom prijavljenom iznimkom; iako je infekcija sama sa 229E gotovo isključivo povezana s asimptomatskom ili blagom bolešću, do danas je objavljeno jedno izvješće o slučaju infekcije 229E koja je uzrokovala akutni respiratorni distresni sindrom (ARDS) kod inače zdravog pacijenta koji nema prepoznatljivu koinfekciju s drugim patogenom. HCoV-229E je također među koronavirusima koji se najčešće kodiraju s drugim respiratornim virusima, osobito s ljudskim respiratornim sincicijskim virusom (HRSV).

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Ljudski koronavirus

Ljudski koronavirus (HCoV) se bazira na vrstu virusa koji izaziva bolesti respiratornog organizma kod osobe. Bolesti tog virusa su suhi kašalj, visoka tjelesna temperatura, prehlada, pneumonija,a neke vrste mogu veće posljedice izazvati sindrom otežanog disanja (ARDS) i smrt.
1 Vrste
Samo 4 vrste imaju blage simptome:
# HCoV-OC43 (Beta-CoV)
# HCoV-HKU1 (Beta-CoV)
# HCoV-229E (Alpha-CoV)
# HCoV-NL63 (Alpha-CoV)
dok 3 vrste mogu uzrokovati teške posljedice (ARDS):
# SARS-CoV (Beta-CoV)
# MERS-CoV (Beta-CoV)
# SARS-CoV-2 (Beta-CoV)

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/Struktura

Koronavirusi su velike pleomorfne sferne čestice sa loptastim površinskim izbočenjima. Prosječni promjer čestica virusa je oko 120 nm (.12 μm ). Promjer ovojnice je ~ 80 nm (.08 μm), a peplomeri su duljine ~ 20 nm (.02 μm). Ovojnica virusa u elektronskim mikrografima pojavljuje se kao poseban par elektronski gustih ljuski.
Virusna ovojnica sastoji se od lipidnog dvosloja na kojem su usidreni membrana (M), ovojnica (E) i strukturni proteini na peplomerima (S). Podskupina koronavirusa (posebno članovi betakoronavirusne podskupine A ) također imaju kraći površinski protein sličan šiljku koji se naziva hemaglutinin esteraza (HE).
Unutar ovojnice nalazi se nukleokapsid, koji je formiran od višestrukih kopija nukleokapsidnog (N) proteina, koji su vezani za jednolančani RNA genom u kontinuiranoj konformaciji tipa perla-na-nizu. Ovojnica lipidnog dvosloja, membranski proteini i nukleokapsid štite virus kada je izvan stanice domaćina.

Koronavirus


Koronavirus/Sadržaj/HCOV-HKU1

Ljudski koronavirus HKU1 (HCoV-HKU1) vrsta je koronavirusa koja potječe od zaraženih miševa. Kod ljudi, infekcija rezultira bolešću gornjih dišnih putova sa simptomima prehlade, ali može preći u upalu pluća i bronhiolitis. Prvi put je otkriven u siječnju 2005. kod dvoje pacijenata u Hong Kongu.
HCoV-HKU1 je prvi put identificiran u siječnju 2005., kod 71-godišnjaka koji je hospitaliziran s akutnim respiratornim distresom i radiolografski potvrđenom bilateralnom pneumonijom. Muškarac se nedavno vratio u Hong Kong iz kineskog grada Shenzhen.
1 Virologija
HCoV-HKU1 je jedan od sedam poznatih koronavirusa koji inficiraju ljude, uključujući HCoV-229E, HCoV-NL63, HCoV-OC43, MERS-CoV, izvorni SARS-CoV (ili SARS-CoV-1) i SARS-CoV-2.
Woo i suradnici nisu bili uspješni u svojim pokušajima rasta stanične linije iz HCoV-HKU1, ali uspjeli su dobiti kompletnu genomsku sekvencu. Filogenetska analiza pokazala je da je HKU1 najbliže srodnom mišjem virusu hepatitisa (MHV), te se u tom pogledu razlikuje od ostalih poznatih humanih betakoronavirusa, poput HCoV-OC43.

Koronavirus