Domovinski rat/Sadržaj/Vojne operacije hrvatske vojske/Operacija Orkan '91.

Operacija Orkan '91 bila je prva značajnija pobjeda HV-a u Domovinskom ratu. Vodila se od 29. listopada 1991. do 3. siječnja 1992., kada je zbog potpisivanja Sarajevskog sporazuma morala biti prekinuta. Ovom bitkom je oslobođen najveći dio zapadne Slavonije i spriječen je naum odsijecanja Slavonije. HV je pokazala da postaje respektabilna vojna sila, a Srbi su shvatili da im pomoć JNA ne jamči pobjedu.
1 Stanje prije bitke
Početkom listopada 1991. pobunjeni Srbi zapadne Slavonije uz svesrdnu pomoć Banjolučkog korpusa i dijela Bjelovarskog korpusa tzv. JNA uspjeli su zauzeti značajan dio planinske zapadne Slavonije, prije svega planine Papuk, Psunj i Ravnu Goru (planina u Hrvatskoj) te jugoistočni dio Bilogore. Također, pod svojim nadzorom su imali posavsko područje između Nove Gradiške i Novske. Njihova najjača uporišta bili su Okučani te jugoistočno područje Pakraca. Neposredno su bili ugroženi gradovi Nova Gradiška, Novska, Pakrac, Daruvar, Požega, Grubišno Polje, Orahovica, Slatina i Virovitica. Postojala je realna opasnost da u jednom snažnom prodoru zauzmu virovitičko-slatinsko područje, izbiju na madžarsku granicu i odsijeku slobodni dio Slavonije. Time bi ostvarili svoj cilj o granici do Virovitice.
Čak štoviše - JNA je imala planove daljnjeg prodora u Slavoniju, od Orahovice preko Našica, planirali su s leđa napasti Osijek, Đakovo i Vinkovce, čime bi se hrvatske postrojbe našle rascjepkane u nekoliko nepovezanih enklava. U takvog razvoja događaja slučaju za očekivati bi bilo brz pad preostalog slobodnog dijela Slavonije i nesagledivu humanitarnu katastrofu.
Prvi značajniji protunapad hrvatskih postrojbi koje su tek bile u formiranju bila je akcija Otkos 10 koja je odgurnula opasnost od Virovitice i Grubišnog Polja. Logični nastavak bila je operacija Orkan '91.
2 Hrvatske snage
Operaciju je pripremalo Zapovjedništvo OG - "Posavina", zapovjednik Rudi Stipčić
*1. "A" brigada ZNG "Tigrovi", zapovjednik Josip Lucić
* 8. brigada - Samobor,(kasnije 151.brigada Samobor) zapovjednik Adolf Paar
* 99. brigada - Zagreb (Pešćenica), zapovjednik Josip Perković
*100. brigada "R" - Zagreb (Centar), zapovjednik Ognjen Debeljak
*104. brigada - Varaždin, zapovjednici Ivan Rukljić i Vjeran Rožić
*108. brigada - Slavonski Brod, zapovjednik Pero Katalinić
*121. brigada - Nova Gradiška, zapovjednici Josip Mikšić i Željko Žgela
*123. brigada - Požega, zapovjednik Miljenko Crnjac
*127. brigada - Virovitica, zapovjednik Đuro Dečak
*132. brigada - Našice-Orahovica, zapovjednik Slavko Barić
*136. brigada - Slatina, zapovjednik Josip Černi
*149. brigada - Zagreb (Trešnjevka), zapovjednik Petar Rajković
3 Srbi i JNA
Snage Srba i JNA u zapadnoj Slavoniji su se prosuđivale na oko 13 500 ljudi, oko 100 tenkova, 120 do 150 komada topničkog oružja. No, ne smije se smetnuti s uma da su vojnici JNA bili relativno slabo preplašeni novaci ili slabo motivirani, na brzinu unovačeni stanovnici BiH. JNA je s novačenjem u BiH imala značajnih problema. S druge strane, jača uporišta srpskih pobunjenika bili su samo Okučani te jugoistočni dio nekadašnje pakračke općine. Najveći dio Papuka, Psunja i Ravne Gore bio je slabo nastanjen i iako su na tim područjima Srbi imali relativnu do apsolutnu većinu, samih vojno sposobnih stanovnika nije bilo puno. S druge strane bojišnica je bila jako duga i graničila je sa značajnijim slavonskim gradovima s apsolutnom hrvatskom većinom. Zauzeto planinsko područje bilo je dobro za gerilsko vođenje borbe, ali nikako za moderno organizirano bojište jer na njemu nije bilo kvalitetnih prometnica koje bi osigurale brzu dopremu ljudstva i logistike, te pokretljivost postrojbi.
4 Tijek operacije
Operaciju je 25. listopada 1991. odobrio načelnik Glavnog stožera Antun Tus.
4.1 Prva etapa operacije
4.1.1 Orahovičko područje
Na Orahovačkom području Hrvatske snage oslobodile su 15. studenog neprijateljska uporišta Kokočak - Jagodnjak.
Od 20. do 22. studenog postrojbe OZ Osijek poduzele su pregled sela Ličani, Babjak, Budimci i Poganovci s većinskim srpskim pučanstvom i u istima pronašli veće količine oružja. Time je otklonjena mogućnost pobune u tim selima što bi snagama JNA olakšalo napredovanje prema Osijeku.
Na Orahovičkom području operacija Orkan '91 počinje 1. prosinca kada je 132. brigada oslobodila selo Pištana na obroncima Papuka. Idućeg dana, 2. prosinca oslobođena su neprijateljska uporišta Jagodnjak i Raketara. Dana 3. prosinca zaposjednuti su polazni položaji u selu Mikleuš prema četničkom uporištu Kraškoviću. Glavne snage 132. brigade nastupale su smjerom: Humljani - Kraškovići - Pušine - Slatinski Drenovac sa zadaćom ovladati neprijateljskim uporištem u selu Pušine. Pomoćne snage imale su zadaću borbeno napredovati smjerom Gornja Pištana - Kokočak i spojiti se s glavnim snagama u selu Pušine.
U ovakvim okolnostima 12. prosinca je za neprijatelja bio ključni datum kada je bio prisiljen napustiti dio svojih položaja u selima Gornja Pištava, Kokočak, Pušina i Slatinski Drenovac. Dana 16. prosinca borbena djelovanja su usmjerena prema Slatinskom Drenovcu, kada su oslobođena sela Slatinski Drenovac, Prekoračani, Đurići i Jankovac. Zauzimanjem Jankovca operacije na Orahovičkom području su uspješno završene. Od 16. do 21. prosinca u šumama na oslobođenom području otkriven je veliki broj skrivenih bunkera, naoružanja, streljiva i ostale opreme.
4.1.2 Virovitičko-slatinsko područje
Treba spomenuti da je na virovitičkom području, nakon gubitka poligona Gakovo i prometnice Virovitica - Grubišno Polje u operaciji Otkos 10, neprijatelj nastojao svoje položaje približiti Virovitici, Suhopolju i ostalim naseljima. Nastojao je osvojiti kotu Kosin. 127. virovitička brigada je držala obranu na položajima Levinovac - Mala Klisa - Kravljak Kliški - Kosin (tt 256) - Mala Babina Gora - Removac. Dana 9. i 10. studenog neprijatelj je pješaštvom, topništvom i iz zraka napao pojedine otporne točke HV-a. Hrvatske snage su unatoč pretrpljenim gubitcima održale svoje položaje.
Na Slatinskom području 136. brigada držala je položaje u širem području Lukavac - Mačkovac. S ovih položaja postrojbe HV pripremale su se za skorašnji napad smjerom: Hum - Voćin i dalje Voćin - Zvečevo.
Dana 12. prosinca 127. virovitička brigada počela je s borbenim djelovanjem duž crte obrane s ciljem oslobađanja okupiranih sela na smjeru Slavonska Pivnica - Đulovac i na smjeru Jasenaš - Đulovac. Oslobodila je kotu Budim, sela Kornaš, Staru Krivaju i Veliku Klisu. Neprijatelj je potisnut prema Papuku i selu Đulovac.
Istodobno, 12. prosinca slatinska 136. brigada napada iz smjera Slatine u području svoje odgovornosti. Za tri dana slomili su neprijateljski otpor i 15. prosinca oslobodili Voćin, Hum i okolna sela. Tada je otkriveno da je tijekom okupacije u Voćinu masakrirano 40 civila hrvatske nacionalnosti. Slučaj postaje poznat kao masakr u Voćinu. Stjecajem okolnosti u blizini je bila veća ekipa stranih forenzičara koji su detaljno istražili zločin u Voćinu, a jedan od njih, dr. Jerry Blaskovich je poslije napisao i knjigu o tom strašnom zločinu. Kasnije se dokazalo da je pokolj u Voćino bilo nedjelo paravojnih postrojbi tzv., "Šešeljevaca" i "tzv. "Belih Orlova".
Nadalje, 15. prosinca 127. virovitička brigada oslobađa sela Donje i Gornje Cjepidlake, Đulovac i Nova Krivaju, te se u selu Katinac spaja s hrvatskim snagama koje napreduju iz smjera Daruvara i Grubišnog Polja.
Od 16. do 19. prosinca 127. virovitička brigada je oslobodila šire područje oko Papuka, a 20. prosinca uvedena je u područje Daruvarsko - pakračkog bojišta (šire područje Sirača).
Od 16. do 19. prosinca 136. brigada je oslobodila područje ispod Papuka i preko Ravne Gore napredovala je prema četničkom uporištu Bučje.
4.1.3 Daruvarsko područje
U vremenu od 5. do 10. prosinca daruvarske postrojbe su oslobodila sjeveroistočni dio - sela Batinjansku Rijeku, Batinjane, Vukovje, Gornju Vrijesku i Velike Bastaje. Dana 15. prosinca daruvarski branitelji spajaju se s virovitičkom 127. brigadom.
Od 13. do 15. prosinca oslobođen je jugoistočni dio - sela Pakrani, Bijela, Donji Borki, Srednji Borki i Gornji Borki. Ovim je cijelo područje općine Daruvar stavljeno pod nadzor Hrvatskih snaga.
4.1.4 Područje Pakraca i Lipika
Područje Pakraca je bilo u iznimno teškom položaju. Pobuna pakračkih Srba počela je još u rano proljeće 1991. godine, tako da je crta obrane išla samim Pakracem. Pakrački kvart Gavrinica od početka rata bila je u rukama pobunjenika. Sela iznad Pakraca, Japaga i Šeovica bila su jedna od najsnažnijih srpskih uporišta. Poseban je kuriozitet pakračka bolnica. Crta obrane je bila svega 200 m od bolnice a Srbi su bolnicu izravno gađali pri čemu je strana bolnice prema crti obrane bila zatvorena i služila kao bedem.
U jednom trenutku je Pakrac došao u okruženje ali hrvatske su snage 30. listopada 1991. oslobodile selo Toranj, a 12. studenoga oslobodile su sela Krndiju, Omanovac i Majur, čime je razbijeno neprijateljsko okruženje na sjevernom sektoru Pakraca. Bez obzira na različita primirja koja su tada dogovarana između pobunjenih Srba i Hrvatske vlasti, gotovo nikad nisu prestajali topnički napadi na položaje hrvatskih branitelja. To je osobito bilo izraženo 27. studenog kada je neprijatelj žestoko napao Pakrac, Prekopakru, Klisu, Lipik i Filipovac. Pred jačim neprijateljem, branitelji su se povukli na pričuvne položaje. Napadi su nastavljeni i narednih dana, osobito 29. i 30. studenog. Pakrac je poslije Vukovara najrazrušeniji grad Slavonije. Naime, izgledalo je kao da će Pakrac svaki čas pasti.
Upravo na tom području operacija Orkan '91 najranije započinje i 1. prosinca počinje bitka za Pakrac. Toga dana branitelji su Srbe protjerali iz dijela okupiranog Pakraca. Slijedećeg dana. 2. prosinca hrvatski branitelji ulaze u Novi Majur i dio sela Kukunjevac. 5. prosinca hrvatski branitelji su iz tri smjera krenuli u oslobađanje Lipika (od Tabora, Klise i Filipovca). Srbi su protjerani iz Kukunjevca i iz sela Dobrovca. Toga dana hrvatske su snage oslobodile Lipik, a neprijatelj je odbačen prema Bijelim Stijenama. Ovom akcijom i Pakrac je deblokiran. Također, Srbi su odbačeni na zapadne padine Psunja (crta Jagma-Donji Čaglić-Japaga).
Neprijatelj je 9. prosinca žestoko napao položaje branitelja, ali se crta obrane nije promijenila. Naprotiv, 11. prosinca branitelji su poboljšali svoj položaj pomicanjem dijela crte u smjeru neprijatelja za oko 700 m. Sutradan, 12. prosinca, odbijen je novi srpski napad na Lipik. Napadi su ponavljani 13. i 14. prosinca 1991. Hrvatske snage su 16. i 20. prosinca pokušali protunapad u cilju neutraliziranja stalnih napada srpskih snaga, ali bezuspješno. Do kraja prosinca crta obrane se stabilizirala i do operacije Bljesak Srbi su bili pred samim Pakracem.
4.1.5 Požeško područje
Dana 15. prosinca 123. požeška brigada oslobađa selo Gornje Vrhovce, 17. prosinca oslobođeni su Novo Zvečevo i Veliki Kamenski, a 18. prosinca oslobođena su sela Striježevica, Bogdašić, Amatovci i Šeovci Kamenski.
4.1.6 Novsko područje
Dana 29. listopada, dok su pripadnici 125. brigade, 1. gardijske brigade Tigrovi i 65. samostalnog bataljuna Ivanić-Grad djelujući borbeno prema Jasenovcu i Paklenici na novskoj bojišnici vezali neprijateljske snage, pripadnici 1. gardijske brigade Tigrovi nanijeli su žestok udarac neprijatelju u Jazavici; pripadnici 105. bjelovarske brigade 8. brigade Samobor (151.brig.)oslobodile su selo Bair i stigli do mosta na rijeci Subocka. , 15. studenoga 1991. oslobođeno je selo Popovac, 16. studenoga oslobođena su sela Brezovac, Livađani, Donje Kričke i 18. studenoga oslobođeno je selo Lovska. Tim uspjesima hrvatskih snaga neprijatelj je u Kukunjevcu doveden u poluokruženje.
Na novskome dijelu bojišnice 19. studenoga 1991. oslobođeno je četničko uporište u motelu "Trokut", 7. prosinca 1991. oslobođeno je selo Korita, 8. je oslobođeno selo Jagma, a 9. su oslobođena sela Gornja Subocka, Donja Subocka i Gornje Kričke.
4.1.7 Novogradiško područje
Smjer Okučani - Nova Gradiška za neprijatelja je bio osobito zanimljiv. Nastojali su potisnuti 121., 108., i 99. brigadu i osvojiti selo Gorice iz kojeg se može dobro nadzirati Nova Gradiška, te sela Mačkovac i Savski Bok. Osobito jake napade neprijatelj je poduzimao 2., 3., 8., 9. i 11. studenog ali bez uspjeha. Hrvatske snage su 13. studenog na ovom području poduzele inicijativu i potisnule neprijatelja u smjeru sela Medari (oko 300 m).
Na novogradiškoj bojišnici namjera neprijatelja je bila s jakim snagama iz šireg područja Šnjegovića, Golobraca i Mašićke Šagovine osvojiti Cernik. Na ovaj način su još jednom željeli ugroziti Novu Gradišku.
No, 121. brigada i 123. brigada su zamisao i cilj neprijatelja onemogućili poduzimanjem napadne operacije upravo prema selima Golobrdac - Sinlije - Šnjegović. Napad je počeo 10. prosinca u akciji pod imenom "Gradina". Uništena su srpska uporišta, neprijatelj je protjeran prema Bučju, Pakracu i Okučanima, te su oslobođena sela Šnjegović, Sinlije, Čečevac, Jeminovac, Vučjak Čečavski i Ruševac. Cesta Nova Gradiška-Požega potpuno je osigurana.
Dana 19. prosinca 121. novogradiška brigada i 149. trešnjevačka brigada izvele su napad na neprijateljsko uporište u selu Mašićka Šagovina i selo je oslobođeno. Oslobađanje Mašićke Šagovine bilo je ključno u obrani Cernika i Nove Gradiške, te je ta bitka poznata kao "Bitka kod Mašićke Šagovine". Kasnije, 30. prosinca, 121. novogradiška brigada oslobađa i selo Širinci, nadomak Trnakovca i Okučana.
4.2 Druga etapa operacije
Dana 22. prosinca 1991. otpočela je druga etapa operacije Orkan '91, a završila je 3. siječnja 1992. Operacija je otpočela napadom 1. Gardijske brigade i dijela 100. brigade na srpsko uporište u Donjem Čagliću i Kovačevcu Čaglićkom.
Na Badnjak, 24. prosinca, virovitička 127. brigada je oslobodila Donje, Srednje i Gornje Grahovljane te Dragović, a na Božić, 25. prosinca, 127. brigada je oslobodila Španovicu i Čerik, a 104. varaždinska brigada ulazi u srpsko uporište Kusonje. U slijedeća dva dana 127. i 104. brigada nastavljaju smjerom Brezica-Kraguj-Japaga.
Također na Badnjak, 24. prosinca, 123. brigada i 136. brigada oslobodile su sela Sažije i Vučjak Kamenski, a sutradan, 25. prosinca, i selo Kamenska te jako srpsko uporište Bučje.
Na Štefanje, 26. prosinca, oslobođena su sela Donja Šumetlica, Branešci i Ožegovići. Požeška 123. brigada se u selu Ožegovcima spojila sa snagama slatinske 136. brigade koja je napredovala iz pravca Zvečeva i virovitičke 127. brigade koja je stigla preko Grahovljana, Dragovića i Španovice. Time je otvorena prometnica Pakrac-Požega. No, zbog izravne blizine prvih srpskih položaja, prometovanje tom cestom od siječnja 1992. do operacije Bljesak bilo je izrazito opasno.
4.3 Zaustavljanje operacije
Daljnja napredovanja zaustavljena su 3 siječnja 1992. Naime, dana 2. siječnja 1992. u Sarajevu je zaključen prekid vatre na svim bojišnicama u Hrvatskoj, a sporazum je stupio na snagu 3. siječnja 1992.
U skladu sa Sarajevskim sporazumom hrvatska je obrana u Zapadnoj Slavoniji uspostavljena na položajima:
Trebež - lijeva obala Save - Jasenovac - kanal Strug do tt 91 - nadvožnjak na autocesti - Stari Grabovac - potok
Paklenica - Novsko brdo (tt 330) - Slatno brdo (tt 441) - Kričko brdo (tt 467) - Gornje Kričke - D. Subocka - most na
Pakri (PG Lipik) - dolina rijeke Pakre - prometnica Pakrac - Kusonje - Dragović - Španovica - Bučje - Jakovci - Cikote - Debelo brdo (tt 819) - Velika Marinica - Lipova kota(tt 836) - Trešnjevo brdo (k777) - Čardak - Širinci - Mašićka Šagovina - Medari - Dragalić - Donji Bogićevci- Pivare - lijeva obala Save.
5 Epilog
Operacija Orkan '91 bila je prva velika pobjeda Hrvatske vojske. Oslobođena je gotovo cijela zapadna Slavonija, uspješno je neutralizirano 21 srpsko uporište. Oslobođena je cijela planina Papuk, od Orahovice do Daruvara, kao i planina Ravna Gora. Oslobođeni su Voćin i Lipik, te cijeli niz sela. Obranjen je i Pakrac. Osujećen je plan odsijecanja Slavonije, područje Virovitice, Slatine i Orahovice te podravska magistrala i pruga ostali su sasvim sigurni, a prometnicom Pakrac-Požega je bilo moguće prometovati, iako uz veliki oprez. Neprijatelj je odbačen od Nove Gradiške i Požege.
Bojišnica će se stabilizirati i takva će ostati sve do operacije Bljesak. Nakon operacije Orkan '91 od Pakraca do Save i između Novske i Nove Gradiške ostalo je pod srpskom okupacijom oko 600 četvornih kilometara.
S obzirom da je operacija Orkan '91 bila iznimno uspješna i izvedena odmah iza uspješne operacije Otkos 10, bila je znak da je Hrvatska Vojska prerasla u ozbiljniju vojnu silu sposobnu poduzimati napadne akcije i osloboditi velika područja okupirane zemlje.

Hrvatske vojne operacije


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/Primorsko-goranska županija

Popis postrojbi iz Primorsko-goranske županije:
*1. desetina za zaprečivanje ZNG (Tršće)
*1. satnija TO (Čabar)
*1. vod Narodne zaštite (Delnice)
*2. desetina za zaprečivanje ZNG (Prezid)
*2. satnija TO (Čabar)
*2. vod Narodne zaštite (Delnice)
*3. desetina za zaprečivanje ZNG (Gerovo)
*3. satnija TO (Čabar)
*8. domobranska pukovnija ''ili'' 8. pukovnija domobranska (Rijeka)
*9. divizijun Protuoklopni topničko-raketni (Rijeka)
*12. divizijun topnički (Rijeka)
*60. bataljun "R" (Cres-Lošinj)
*71. bataljun vojne policije Operativne zone ''ili'' Bataljun Vojne policije Operativne zone ''ili'' 71. bojna Vojne policije (Rijeka)
*101. laki artiljerijski puk PZO ''ili'' 203. brigada PZO (Rijeka)
*111. brigada "R" ''ili'' 111. brigada HV ''ili'' 111. brigada pješačka (Rijeka)
*111. laka artiljerijska baterija PZO (Rijeka)
*128. brigada HV (Rijeka)
*138. laka artiljerijska baterija PZO (Delnice)
*155. brigada HV (Crikvenica)
*305. baza logistička (Rijeka)
*466. bitnica PZO topničko-raketna domobranska (Rijeka)
*Četa veze Operativne zone ''ili'' Satnija veze Zborno područje (Rijeka)
*Desetina TO (Plešci)
*Diverzantski vod (Čabar)
*Domobranska bojna (Crikvenica)
*Domobranska bojna (Delnice)
*Domobranska bojna (Opatija)
*Domobranska bojna (Senj)
*Gardijsko nastavno središte (Delnice)
*Grupa za asanaciju terena pri Operativnoj zoni (Rijeka)
*Logistička baza (Rijeka)
*Mješoviti odred mornaričke pješadije (Lošinj)
*Obavještajni centar ''ili'' Središnjica obavještajna (Rijeka)
*Pozadinska baza (Rijeka)
*Protudiverzantski vod (Čabar)
*Računovodstveni centar Operativne zone (Rijeka)
*Samostalna domobranska satnija (Cres)
*Samostalna domobranska satnija (Čabar)
*Samostalna domobranska satnija (Krk)
*Samostalna domobranska satnija (Rab)
*Samostalna domobranska satnija (Vrbovsko)
*Satnija ZNG (Čabar)
*Satnija Narodne zaštite (Ravna Gora)
*Satnija Narodne zaštite MZ (Vrbovsko)
*Satnija TO (Brod na Kupi)
*Satnija TO (Fužine)
*Satnija TO (Lič)
*Satnija TO (Mrkopalj)
*Savjet TO (Brod Moravice)
*Štab Narodne zaštite MZ (Lukovdol)
*Štab Narodne zaštite MZ (Severin na Kupi)
*Štab Narodne zaštite MZ (Vrbovsko)
*Štab Narodne zaštite općine (Vrbovsko)
*Štab TO (Čabar)
*Vod Narodne zaštite (Brod na Kupi)
*Vod Narodne zaštite (Lukovdol)
*Vod TO (Čabar)
*Vod TO (Gerovo)
*Vod TO (Prezid)
*Vod TO (Tršće)
*Zapovjedništvo Operativne zone (Rijeka)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Rijeka)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Delnice)

Hrvatske postrojbe


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/Osječko-baranjska županija

Popis postrojbi iz Osječko-baranjske županije:
*1. mješoviti protuoklopni divizijun (Osijek)
*2. oklopni vlak (Osijek)
*2. satnija "MPU" (Osijek)
*3. mješoviti artiljerijski divizijun ''ili'' 4. divizijun topnički (Osijek)
*5. domobranska pukovnija ''ili'' 5. pukovnija domobranska (Osijek)
*11. mehanizirani protuoklopni artiljerijski divizijun (Đakovo)
*13. mehanizirani protuoklopni artiljerijski divizijun (Đakovo)
*32. bojna inženjerijsko-pontonirska (Osijek)
*53. laka artiljerijska baterija PZO (Đakovo)
*62. laki artiljerijski raketni divizijun PZO ''ili'' 201. brigada PZO (Osijek)
*64. laki samohodni artiljerijski-raketni divizijun PZO (Đakovo) ''ili'' 462. bitnica PZO topničko-raketna domobranska (Zagreb)
*68. bataljun vojne policije Operativne zone ''ili'' Bataljun Vojne policije Operativne zone ''ili'' 68. bojna Vojne policije (Osijek)
*82. gardijska bojna (Osijek)
*106. brigada HV (Osijek)
*107. brigada HV (Valpovo)
*122. brigada HV (Đakovo)
*130. brigada HV (Osijek)
*132. brigada HV (Našice)
*135. brigada HV (Osijek)
*160. brigada HV (Osijek)
*302. baza logistička (Osijek)
*501. satnija ABKO (Osijek)
*Baranjski bataljun (Osijek)
*Četa veze Operativne zone u Satnija veze Zborno područje (Osijek)
*Domobranska bojna (Našice)
*Domobranska bojna (Donji Miholjac)
*Domobranska bojna (Osijek)
*Domobranska bojna ''ili'' 107. pukovnija domobranska (Valpovo)
*Domobranska bojna u 9. domobranska pukovnija "R" ''ili'' 9. pukovnija domobranska (Beli Manastir)
*Garnizoni: Osijek, Đakovo, Virovitica, Požega, Našice, Slavonski brod, Nova Gradiška i Slatina (Osijek)
*Grupa za asanaciju terena pri Operativnoj zoni (Osijek)
*Obavještajni centar ''ili'' Središnjica obavještajna (Osijek)
*Izviđačka četa ''ili'' Izvidnička satnija Operativne zone ''ili'' 261. izvidničko-diverzantska satnija (Osijek)
*Mješoviti artiljerijski divizijun ''ili'' 2. divizijun topnički (Đakovo)
*Odred riječne ratne flotile ''ili'' 2. zdrug riječni (Osijek)
*Računovodstveni centar Operativne zone (Osijek)
*Samostalna športska satnija (Beli Manastir)
*Satnija djelatnika "MPU" (Osijek)
*Topovska baterija (Osijek)
*Topovska baterija 130 mm (Osijek)
*Topovska baterija Operativne zone (Osijek)
*Vod samostalni zrakoplovni (Osijek)
*Vojni poligon (Gašinci)
*Zapovjedništvo domobranstva ''ili'' Odred domobranstva ''ili'' Domobranska bojna (Đakovo)
*Zapovjedništvo obrane grada (Osijek)
*Zapovjedništvo Operativne zone ''ili'' Zapovjedništvo Zborno područje (Osijek)
*Zapovjedništvo poligona (Gašinci)
*Zapovjedništvo slavonskog bojišta (Đakovo)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Beli Manastir)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Đakovo)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Osijek)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto Našice

Hrvatske postrojbe


Domovinski rat/Sadržaj/Krvavi Uskrs

Krvavi Uskrs je naziv za incident u kojem su pale prve žrtve u Domovinskom ratu.
Sukobljene strane u incidentu su bili redarstvenici MUP-a Republike Hrvatske s jedne strane i naoružani krajinski separatisti s druge. Konflikt je rezultirao smrću po jedne osobe s obje strane i značajno je pogoršao etničke napetosti koje su uzrokom Domovinskog rata. Redarstvenici MUP-a RH upali su u zasjedu pobunjenih Srba kod Plitvica, pri čemu je s hrvatske strane poginuo mladi Josip Jović iz Aržana, a sa srpske Rajko Vukadinović, teritorijalac Krajine.
1 Zasjeda i pogibija Josipa Jovića
Spomenuti događaji zahtijevali su neodložnu intervenciju hrvatskih redarstvenih snaga kako bi se uspostavio red i mir na tom području. Nekoliko stotina pripadnika specijalne postrojbe MUP-a Rakitje, kojom je zapovijedao danas načelnik GSOS-a RH general zbora Josip Lucić, specijalne postrojbe MUP-a Kumrovec te antiterorističke jedinice Lučko krenulo je noć uoči Uskrsa put Plitvica. U ranim jutarnjim satima 31. ožujka, na glavnom pravcu kretanja, kolona vozila s hrvatskim specijalcima napadnuta je iz zasjede na glavnoj prometnici nedaleko od plitvičkih hotela i pratećih objekata. Na kolonu je otvorena vatra iz okolne šume, u autobus pun hrvatskih redarstvenika uletjela je tromblonska mina, na sreću neizvučenog osigurača, te nije eksplodirala. Munjeviti izlazak iz vozila, zalijeganje uz cestu, otvaranje vatre u pravcu iz kojeg je pucano, napredovanje po dubokom snijegu koji je tog Uskrsa okovao Plitvice.
Sukob je potrajao nekoliko sati tog prijepodneva, a pobunjenici su bili prisiljeni povlačiti se. Prema policijskim izvješćima uhićeno je devet pobunjenika, među njima i Goran Hadžić, član Glavnog odbora SDS-a i Borivoje Savić, tajnik Izvršnog odbora SDS-a Vukovara. U novinskim isječcima iz tog vremena stoji da su baš krenuli na sastanak u Titovu Korenicu, a za pojasnom su imali pištolj magnumom 357. Njih se sprovodi do Slunja, gdje je nastavljena kriminalistička obrada.
Iako je akcija u potpunosti uspjela i na Plitvicama je uspostavljen red, ostat će upamćena po prvoj hrvatskoj žrtvi. Naime, poginuo je prvi hrvatski policajac Josip Jović, a sedam pripadnika specijalne policije je ranjeno. Prema riječima suboraca, Jović je bio najistureniji u napadu, pucao je u smjeru pošte. Iako je na sebi imao pancirku, netko od terorista ga je pogodio u nezaštićeni dio tijela. Kola hitne pomoći stigla su u trenu, a nakon dužeg čekanja ukrcan je u sanitetski vojni helikopter još uvijek dajući znakove života. No, preminuo je na putu do bolnice. Dvadesetdvogodišnji Josip Jović bio je prva hrvatska žrtva u Domovinskom ratu.

Domovinski rat


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/7. gardijska brigada "Pume"

7. gardijska brigada "Pume" bila je gardijska motorizirana brigada Hrvatske vojske, ustrojena 23. prosinca 1992. godine u vojarni "Ivan V. Drašković" u Varaždinu. Gardijska brigada ustrojena je od pripadnika 5. bojna 1. gardijske brigade "Tigrovi" (1. A brigade ZNG-a “Tigrovi”). Za prvog zapovjednika brigade bio je postavljen dotadašnji zapovjednik 5. bojne 1. A brigade ZNG-a “Tigrovi” Ivan Korade.
1 Ratni put Puma
7. gardijska brigada “Pume” je tijekom Domovinskog rata imala 108 poginulih pripadnika i oko pet stotina ranjenih, ozlijeđenih ili oboljelih. Jedan pripadnik i danas se vodi kao nestali.
2 Zapovjednici
* general bojnik Ivan Korade (od 23. prosinca 1992. do 11. ožujka 1996.),
* stožerni brigadir Željko Dvekar (od 11. ožujka 1996. do 23. rujna 1999.),
* pukovnik Marijan Kretić (od 23. rujna 1999. do 08. listopada 1999.),
* pukovnik Branko Predragović (od 08. listopada 1999. do 04. listopada 2002.)
* pukovnik Marijan Kretić (od 04. listopada 2002. do 07. srpnja 2003.).
3 Ukinuće
Uslijed preustroja Oružanih snaga Republike Hrvatske 7. gardijska brigada ukinuta je 7. srpnja 2003. godine. Njeni preostali pripadnici većinom su ušli u novoustrojenu 2. gardijsku brigadu, a ostali su bili raspoređeni u druge preostale postrojbe i vojne ustanove u Oružanim snagama RH.

Hrvatske postrojbe


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/1. gardijska brigada "Tigrovi"

Hrvatska Prva Mehanizirana Gardijska Brigada - zvana "Tigrovi" - je najelitnija i najbolje opremljena vojna jedinica Hrvatske vojske (HV). Istakla se tijekom Domovinskog rata, a i danas je jedna od najprepoznatljivih vojnih jedinica na području bivše Jugoslavije. Vojna baza i zapovjedništvo jedinice je u glavnom gradu Hrvatske, Zagrebu, koji je i mjesto porijekla većine ljudstva brigade.
Prvotno je oformljena 5.11.1990 u vojnoj bazi Rakitje. Bila je formirana od dobrovoljaca i dijelova Hrvatske Policije (koja je bila oslonac za novu Hrvatsku vojsku). U početku, nedostatak opreme je značio da je jedinica bila potpuno Pješačka brigada, ali je ovo ubrzo ispravljeno i jedinica je postala Motorizirana Pješačka Brigada do rujna 1991, kada su veće vojne operacije počele.
1 Vojna služba
1.1 Vukovar
Kada je rat počeo, Prva Brigada je bila upućena u Istočnu Slavoniju, koja je bila najteže napadnuta. Bitka za Vukovar, vitalna borba prve faze rata, je bilo gdje su elementi brigade prvi put doživjeli vatreno krštenje. Kako je grad bio pod teškim napadima od jakih tenkovskih i mehaniziranih snaga Jugoslavenske Narodne Armije (JNA), ubrzo je bio opkoljen i pod opsadom. Dijelovi Prve Gardijske Brigade su ostali unutar grada, ali je glavnina ostala vani i nastavila držati frontu protiv jakih neprijateljskih snaga. Grad će pasti, ali su neki od opkoljenih vojnika uspjeli izvesti proboj i pobjeći prije pada grada.
Kako je bitka za vojarne uglavnom završila tijkom kasnog rujna, i Hrvati su zarobili dosta teške opreme iz vojarni JNA, Prva Gardijska Brigada je bila opremljena sa tenkovima i oklopnim vozilima i prvi tenkovski bataljun bio je oformljen. Do kraja 1992, Brigada je bila preuređena u Prvu Mehaniziranu Gardijsku Brigadu.
1.2 1992-1994
Sredinom 1992, brigada je poslana u deblokadu opkoljenog Dubrovnika, što je uspješno završeno i najjužniji dio Hrvatske je potpuno oslobođen do kraja godine.
Dijelovi brigade bili su uključeni u Operaciju Maslenica tijekom 1993.
Tijekom 1994, Hrvatska je vojska bila uglavnom neaktivna i period je proveden u treningu i opremanju.
1.3 Završne operacije
Status i oprema brigade značili su da je ona uvijek korištena u najgorim borbama. Kada je Hrvatska vojska krenula iz defenzivne u ofenzivnu strategiju tijekom 1993, vojna doktrina je bila bazirana na varijaciji blitzkrieg strategije u kojoj slabije jedinice drže front, a Gardijske brigade - poput Tigrova - bi bili korišteni za probijanje obrane, zatim izolaciju i uništenje neprijateljskih formacija. Ova je taktika bila korištena sa velikim uspjehom tijekom 1995.
U svibnju 1995, za vrijeme Operacije Bljesak, Prva Gardijska Brigada je vodila jedan od dva glavna napadna pravca koji su razdijelili i uništili Srpske snage u Zapadnoj Slavoniji.
Brigada je sudjelovala u Operaciji "Ljeto '95" u Bosni i bila je instrumentalna u zauzimanju planinskog terena istočno od pobunjeničke Republike Srpske Krajine što će biti od vitalne važnosti za nadolazeću operaciju.
Za Operaciju Oluja, brigada je bila postavljena na zapadni sektor (sjeverno od Gospića) i bila je glavni udarni element odgovoran da dosegne granicu sa Bosnom i Hercegovinom na toj liniji. Brigada je oslobodila Plitvice (gdje je pala prva žrtva rata 1991 u Krvavom Uskrsu na Plitvicama) i dosegla je granicu, spojivši se sa elementima Armije Bosne i Hercegovine (ABiH) - jedan od ciljeva operacije bila je i deblokada Bihaćkog džepa gdje je bio opkoljen Peti Korpus ABiH. Nakon dosega granice, brigada je - zajedno sa snagama BiH - nastavila napredovati prema sjeveru.
Nakon Oluje, Hrvatske i Bosanske snage su bile u općoj protuofenzivi i Prva Gardijska Brigada je bila jedna od jedinica poslanih u Bosnu za tu svrhu, gdje je uspješno sudjelovala u oslobađanju zapadne Bosne, okupirane od pobunjenih Srba još od 1992. Kombinacija uspješne protuofenzive i NATO bombardiranja (Operacija Namjerna sila) je prisilila Srbe da pristanu na mirovne pregovore.
2 Poslije rata
Nakon Daytonskog sporazuma, Hrvatska je smanjila svoje vojne snage u skladu sa mirovnim sporazumom. Unatoč tome, i radi elitnog statusa brigade, ona je još uvijek najefektivniji element Hrvatskih oružanih snaga.
Bila je ujedno i prva Hrvatska brigada koja je reorganizirana prema NATO-vim standardima.
Njezini pripadnici uspješno su sudjelovali u nizu multilateralnih i bilateralnih vojnih vježbi, te su prva postrojba Hrvatske Vojske koja je sa pjesačkim snagama sudjelovala u misiji ISAF u Afganistanu.

Hrvatske postrojbe


Domovinski rat/Sadržaj/Balvan-revolucija

Balvan revolucija je naziv za početnu fazu, a ponekad i za cijelu oružanu pobunu dijela Srba u Hrvatskoj, potaknutu iz Srbije i od velikosrpskih krugova u JNA. Naziv je dobila po tome što su je karakterizirale cestovne barikade, napravljene od balvana i velikog stijenja, koje su se pojavile u srpnju 1990. godine.Otvorena pobuna počela je 17. kolovoza 1990. godine u okolici Knina.
1 Povijest
Na pokušaj pripadnika MUP-a Hrvatske da pokupe oružje iz postaja u Benkovcu i Obrovcu, tamošnje je srpsko stanovništvo reagiralo demonstracijama i balvanima na prometnicama.
Prve barikade su napravljene u okolici grada Knina, a kasnije u još nekih mjesta u sjevernoj Dalmaciji. Uz barikade su bile postavljene oružane straže, koje su onemogućavale ikakvi pokušaj prolaska njima nepodobnim osobama - Hrvatima odnosno svim vozilima hrvatskih registracijskih pločica. Hrvatske policija pokušala je uspostavit javni red i mir no u tome ih je spriječila JNA.
Nakon što je kninsko područje odvojeno od Hrvatske vlasti, pobuna se proširila cijelom Hrvatskom. Do 1991. godine pobuna je zahvatila Banovinu, zapadnu i istočnu Slavoniju. U Pakracu su srpski ekstremisti proglasili Pakrac dijelom tzv. SAO Krajine i razoružali policajce hrvatske nacionalnosti u Policijskoj postaji Pakrac. Intervencijom specijalnih postrojbi MUP-a 2. ožujka 1991. Pakrac je vraćen pod hrvatski nadzor. Svaki slični pokušaji Hrvatske intervencije bili su zaustavljni od strane JNA.
Prometne komunikacije južne Hrvatske sa sjevernom Hrvatskom su prekinute tim činom, budući da hrvatskim vozilima nije bio dopušten prolaz, niti brojnim inozemnim turistima, koji su bili sekundarna meta ove pobune. Računalo se da će poremećaj glavnih prometnih veza, prouzročiti rastrojstvo političkog i demokratskog života Republike Hrvatske.
Zbog bitnog prometnog položaja koje je imalo područje pobune, hrvatsko gospodarstvo je zbilja imalo štete. Promet je bio otežan i moralo se ići u skuplje i dulje obilaske, a turisti, zastrašeni ovakvim stanjem, su prekidali ljetovanje i ubrzano napuštali Hrvatsku.
Neposredni cilj je bila priprema za trajnu okupaciju dijela hrvatskog teritorija, stavljanjem istog pod pobunjenički nadzor odnosno izdvajanjem istog prostora iz ustavno-pravnog poredka Republike Hrvatske.

Domovinski rat


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/4. gardijska brigada "Pauci"

Četvrta gardijska brigada, poznata i po ratnom nazivu "Pauci", elitna je postrojba Hrvatske vojske čiji je doprinos za vrijeme Domovinskog rata nemjerljiv.
1 Naziv
Pred sam kraj Domovinskog rata u posljednjoj operaciji"Južni potez" poginuo je jedan od najvećih heroja Četvrte brigade, zapovjednik tenkista-oklopno -mehanizirane bojne general bojnik Andrija Matijaš Pauk, po kojem je brigada nakon rata dobila naziv - "Pauci".
2 Osnutak i ratni put
2.1 Osnutak
4. gardijska brigada osnovana je 28. travnja 1991. godine u jeku priprema za ustrojavanje ZNG-a, nakon samog početka agresije na Republiku Hrvatsku. Brigada je bila sastavljena od dragovoljaca i veće skupine mladih redarstvenika koji su izašli iz središta za izobrazbu postrojbi za posebne namjene MUP-a u Lučkom i Kumrovcu.
2.2 Ratni put
4. brigada je jedna od onih postrojbi čiji pripadnici nisu imali vremena za obučavanje, pa je isto vršeno u hodu tijekom izvršenja zadaća koje su postavljane pred njih. Sve borbene zadaće brigada je izvršavala pod geslom "IN HOC SIGNO VINCES" (U ovom znaku pobjeđuješ),Četvrta Brigada u osnivanju ZNG 4.Brigada u svom sastavu ima četiri pješačke bojne 1.Splitska bojna,2.sinjska bojna,3.imotska bojna,4.bojna sa područja Drniša i okolice te niz samostalnih satnija te izvidničko diverzantska satnija.Te postrojbe ulaze u preustroj 1.11.1992.gdje se formiraju pješačke motorizirane bojne i oklopno-mehanizirana bojna te niz drugih pripadajućih brigadnih postrojbi.Prvi borbeni zadatak brigade je bila akcija oslobađanja Kruševa, koji je uspješno izvršen u srpnju 1991. godine. Potom su uslijedile obrambene ali i oslobodilačke akcije od Zadra, Sinja, Drniša, Šibenika, Vodica do oslobađanja Dubrovnika i dubrovačkog zaleđa u akcijama Tigar i Vlaštica. Nakon Dubrovnika i južnog bojišta brigada je preustrojena i dobiva naziv"Gardijska"sudjeluje u operaciji Maslenica kao glavni nositelj borbenih zadaća koju je kao i sve operacije prije uspješno izvršila. Nakon Maslenice brigada sudjeluje u akcijama Zima 94Dinara,Livanjsko Polje, Skok-1 i Skok-2, Ljeto 95, a potom u akcijama Oluja i [[Maestral]te u operaciji"Južni potez".Treba istaknuti da 4.Brigada za vrijeme i nakon vojnih operacija aktivno sudjeluje u očuvanju oslobođenih područja i njezine postrojbe su u aktivnoj obrani držeći položaje.Praktički 4.Brigada je cijeli Domovinski rat provela na ratištu kako u oslobodilačkim operacijama tako i u aktivnoj obrani držeći položaje na prvim crtama bojišta.
4. brigada tijekom Domovinskog rata nije znala za poraz niti za izgubljeni položaj pa je stoga tadašnji ministar obrane Gojko Šušak rekao: "Hrvatska vojska u svom sastavu ima sedam Gardijskih Brigada, sve dobro obučene i opremljene ima jedna koja je "udarna", a to je Četvrta gardijska brigada".
Četvrta gardijska brigada u svom sastavu ima tri pješačke bojne,oklopno-mehaniziranu bojnu,protuoklopni raketni divizijun,izvidničku satniju,satniju veze,logističku satniju.Vojni ustroj brigade je zračno-desantna postrojba i vizualna oznaka je crvena beretka.
U borbi za slobodu Hrvatske poginula su 194 pripadnika ove postrojbe 5 je nestalih, čije su slike postavljene u spomen kapeli vojarne Sveti Križ na Dračevcu u Splitu. U ratnim sukobima ranjeno je 1500 gardista.Od ustroja do kraja Domovinskog rata kroz Četvrtu brigadu prošlo je do sedam tisuća gardista aktivnog sastava.
2.3 Zapovjednici
Brigadom su od njezina osnutka zapovijedali ratni zapovjednici: suosnivač general Ivo Jelić (zajedno s brigadirom Mladenom Bujasom), general Mirko Šundov i general Damir Krstičević. Mirnodopski zapovjednici 4. brigade su bili stožerni brigadir Ante Kotromanović i brigadir Zvonko Asanović, brigadir Blaž Beretin, a danas je na njezinu čelu brigadir Mladen Fuzul. Trojica od njih su već ranije umirovljena. Brigadir i suosnivač četvrte gardijske brigade Pauci Mladen Bujas preminuo je 2012. godine te je pokopan u Splitu.
3 Brigada danas
Preustrojem Hrvatske vojske 4. gardijska brigada je postala dijelom nove Gardijske Motorizirane Brigade u čiji sastav su ušli pripadnici 1. gardijske brigade "Tigrovi", 2.gardijske brigade "Gromovi", 4. gardijske brigade "Pauci" i 9. gardijske brigade "Vukovi".
Slijednik 4.Gardijske Brigade danas je 3.Mehanizirana bojna Hrvatske vojske"Pauci".

Hrvatske postrojbe


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/9. gardijska brigada "Vukovi"

Deveta gardijska brigada - "Vukovi" stvorena je iz postrojbi koje su tijekom 1991.-1992. godine obranile Liku i zaustavile neprijateljsko nadiranje prema "kralježnici Hrvatske". Bile su to 118. i 133. brigada HV-a, a dio gardista došao je iz ostalih krajeva Hrvatske. Brigada je službeno zaživjela 1. studenog 1992. godine kao 6. gardijska brigada. Prvi zapovjednik bio je general - bojnik Mirko Norac.
1 Povijest
Nedugo po osnutku, brigadu već u siječnju 1993. god. očekuju prve veće zadaće u akciji Operacija Maslenica gdje ovladava pravcem Rovanjska - Jasenice - Tulove grede. Bez gubitaka, u rekordnom vremenu, ovaj pravac je zapravo pokazatelj da je protivnik za takmaca dobio respektabilnu vojnu silu u svim njenim segmentima. Za odličan rad tijekom akcije general zbora Janko Bobetko je zasebno pohvalio oklopnu bojnu 6. gbr. Po povratku brigadu čekaju dnevni okršaji s četnicima duž cijele bojišnice od Gospića do Otočca. Unatoč stalnom angažiranju na crti bojišnice, od skupine dragovoljaca 9. gbr. srastava u modernu postrojbu osposobljenu za izvršavanje najsloženijih zadaća.
To se ubrzo i pokazalo u operaciji Medački džep, 9. rujna 1993. godine kada je konačno otklonjena izravna opasnost za opstanak Gospića i okolnih mjesta, što je i bio krajnji cilj četnika od prvih ratnih dana. Povijest je zapisala da Divoselo, Čitluk i okolna mjesta nikada nisu priznavali hrvatsku državu i vlast, te su uvijek važila kao svojevrsni simboli srpstva u srcu Hrvatske.
U svega nekoliko sati skršen je otpor četnika u području koje je obuhvaćalo potez od Divosela, paralelno s Velebitom do visine mjesta Medak, što je iznosilo cca 7 km dubine. U ovoj akciji sudjelovali su svi dijelovi 133. brigade te specijalne postrojbe MUP-a Hrvatske, dok je glavni nositelj udara bila 9. gbr.
Ako je suditi po tadašnjim reakcijama pobunjeničkih medija, slom Medačkog džepa imao je, osim vojnog, snažan psihički efekt od kojeg se tzv. "krajina" nikada nije oporavila. Novo iskušenje postrojbe došlo je 5. ožujka 1994. god. kada su četnici napali i zauzeli dominantnu kotu na Ljubovu zvanu Repetitor i time zapravo ostvarili pretpostavke za ovladavanjem Ličkog polja.
Istoga dana kada je 9. gbr. priskočila u pomoć pričuvnim postrojbama HV na tom terenu, neprijatelj se morao povući uz znatne gubitke tako da više nikada nije uspio ovladati tim područjem. Velika važnost ove akcije vidi se iz podatka da je pobunjenički lider Martić osobno došao na Ljubovo kako bi podigao moral svojim rasutim četničkim skupinama.
Po zapovijedi Ministarstva obrane RH 84. gardijska bojna, 9. ožujka 1995. godine prelazi u ustrojbenu strukturu 9 gbr., kao 2. pješačka bojna 9. gbr. Ta postrojba drži crtu obrane na Velebitu, a 24./25. srpnja. 1995. godine izmješta se, te sudjeluje u operacije "Ljeto 95" za koju dobiva pismenu pohvalu Predsjednika RH dr. Franje Tuđmana i ministra obrane RH Gojka Šuška.
Akcija "Oluja" svakako je kruna rada 9. gardijske brigade. Prvog dana akcije 4. kolovoza 1995. godine snage su naišle na iznimno jak otpor četnika, ali se uspijeva izbiti na komunikaciju Lički Osik - Bunić. Dijelovi 9. gbr. ulaze u Bunić i desnim pravcem u Svračkovo selo 6. kolovoza. Toga dana sasvim je oslobođeno Krbavsko polje: Bunić - Krbava - Svračkovo Selo - Podlapača.
Dana 7. kolovoza 9. gbr. oslobađa Udbinu, nastavlja u smjeru Donjeg Lapca u koji ulazi, te se sjedinjuje sa 118. domobranskom pukovnijom oko 17.00 sati, te izbija na državnu granicu prema BiH. Složen pravac u akciji "Oluja" imao je dio postrojbe koji je nakon ovladavanja neprijateljskih položaja na Velebitu dana 7. kolovoza izmješten na područje Gračaca. Nakon toga postrojba napreduje prema Srbu, te ovladava kanjonom rijeke Une uz suradnju s postrojbama 4. i 7. gbr. HV. Nakon akcije "Oluja" postrojbe 9. gbr. vrše smjene na južnom bojištu.
Nakon uspješnog završetka akcije "Oluja" 9. gardijska brigada sudjeluje na učvršćenju državne granice sa susjednom BiH, a također je i dijelom bila angažirana na dubrovačkom području koncem 1995. godine i po potrebi 1996. i 1997. godine, da bi svojim prisustvom na navedenom području smekšala aspiracije Crne Gore i SRJ za poluotok Prevlaku.
2 Brigada danas
Uz navedene aktivnosti 9. gbr. intezivno radi na preustroju svojih postrojbi iz ratnog u mirnodopski ustroj po uzoru na NATO standarde što je vidljivo iz taktičkih uvježbavanja i izvođenja vježbi na svim razinama unutar brigade, a poglavito od 1. rujna 1998. godine.
Kao takva 9. gbr. ostaje kao jamac sigurnosti na području naše zemlje na kome je raspoređena, te i dalje nastavlja s usavršavanjem svih svojih struktura u tom cilju.
Postrojba je trenutno raspoređena na području Gospića, Rijeke, Benkovca i Zadra, te se nalazi u punoj spremnosti za izvršenje svih zadaća.
Deveta gardijska brigada pretrpjela je i ljudske gubitke. 160 pripadnika postrojbe je ranjeno, a 56 je položilo živote za slobodu Hrvatske.
9. gbr. skrbi o njihovim obiteljima i dostojanstvo obilježava godišnjice pogibija svojim pripadnika.
3 Zanimljivosti
Brigada je izvorno nosila broj 6, odnosno, bila je 6. gardijskom brigadom.
Šaljivu podudarnost se primijetilo tek tjedan dana kasnije. Naime, gardijska brigada iz Gospića je dobila isti broj, kojeg je imala i Titova 6. lička.
Tako su šale o sličnostima i istovjetnostima Tuđmana i Tita dobile pojačanje time što je Tuđman, pored bijele zapovjedničke odore, Brijuna, i prije svega, time što je Zagorac i državni predsjednik, kao i Tito, "dobio i svoju 6. ličku."
Nakon tjedan dana, brigadi je dodijeljen novi broj. (J. Bobetko, "''Sve moje bitke''").

Hrvatske postrojbe


Španjolski jezik/Lekcija/¿Cuál es tu trabajo?

Lección 9 — ¿Cuál es tu trabajo?
1 Dijalog
Vokabular
clientes, stranke
:''Raúl'': Hola, Sofía. ¿Cuál es tu trabajo?
:''Sofía'': Trabajo en una tienda.
:''Raúl'': Vale.
:''Sofía'': Y tú, ¿cuál es tu trabajo?
:''Raúl'': Ah, soy profesor de inglés.
:''Sofía'': ¡Qué bueno! ¿Hablas inglés nativamente?
:''Raúl'': No, me encanta aprender idiomas.
:''Sofía'': Sí, quiero aprender el inglés para mi trabajo, también. Siempre hay clientes que quieren hablar en inglés. Es muy difícil.
:''Rául'': Sí, entiendo. ¡Adiós!
Prijevod (Pričekajte do kraja lekcije).
2 Poslovi i zanimanja
Da biste na španjolskom rekli koje je vaše zanimanje, upotrijebite glagol ''ser'' ("biti"), i ime zanimanja (neka zanimanja su navedeni dolje). Ne upotrebljava se član ispred zanimanja - "Ja sam zubar" (''Soy dentista''). Da biste pitali nekog koje je njegovo zanimanje, upotrijebite frazu ''¿Cuál es tu trabajo?'' (Koji je tvoj posao?).
Evo nekih zanimanja:
Croata, Español
Električar, Electricista
Vodoinstalater, Fontanero (''m'') ili Fontanera (''f'')
Plomero (''m'') ili Plomera (''f'')
Graditelj, Albañil
Učitelj, Profesor (''m'') ili Profesora (''f'')
Odvjetnik, Abogado (''m'') ili Abogada (''f'')
Liječnik, Médico (''m'') ili Médica (''f'')
Zubar, Dentista
Inženjer, Ingeniero (''m'') ili Ingeniera (''f'')
Kuhar, Cocinero (''m'') ili Cocinera (''f'')
; Napomene
* Neke zanimanja imaju poseban oblik za muški i za ženski rod. Dok kod nekih, poput ''electricista'', ''dentista'', i ''albañil'' ne postoji razlika u rodu. Čak i muškarci mogu biti ''dentistas''. To se odnosi na sve imenice koje završavaju na ''-ista''.
*''Fontanero'' se koristi uglavnom u Španjolskoj i u još nekim zemljama , dok se u većini drugih zemalja koristi ''plomero''.
; Primjeri
*''Es dentista.''*: (On) je zubar./(Ona) je zubarica.
*''¿Vas a ser médico?''*: Hoćeš li biti liječnik?
*''Quiero ser abogada, pero cuesta mucho.''*: Želim biti odvjetnica, ali to puno košta.
*''Son profesores de español, así que hablan español muy bien.''*: (Oni) su učitelji španjolskog, stoga vrlo dobro govore španjolski.
*''¿Cuál es tu trabajo? ¿Eres electricista?''*: Koje je tvoje zanimanje? Jesi li električar?
Rješite vježbe.
3 Nekoliko važnih riječi
Sada ćemo naučite nekoliko važnih rječi koje smo preskočili, iz ovog ili onog razloga, u prijašnjim lekcijama. Te su riječi stvarno važne i odmah ćete poboljšati svoj španjolski koristeći ih.
Croata, Español
Previše, Demasiado
Danas, Hoy
Sada, Ahora
Da bi/kako bi, Para
Puno, Mucho
Što/Koji,koja,koje, Que
Kako...!, ¡Qué...!
Trenutno, Actualmente
Uvijek, Siempre
; Napomene
*''Demasiado'' znači "previše" kao u "Ja sam previše ljubazan" (''Soy demasiado amable''). Također znači "previše" kao u "Košta previše" (''Cuesta demasiado'') ili služi ako pridjev,"Ima previše soba" (''Tiene demasiadas habitaciones''). Kada se koristi kao pridjev, mora se naravno slagati s imenicom.
*''Para'', u značenju "da (bi)/kako bi" uvijek ide s infinitivom. ''Voy a ir a Francia para relajarme'' znači "Ići ću u Francusku da bih/kako bih se opustio // da se opustim".
*''Mucho'' znači "puno" ("Ima puno soba" - ''tiene muchas habitaciones''), ("Živim u pono različitih kuća" - ''vivo en muchas casas diferentes''). Kao i ''demasiado'', mora se slagati s imenicom koju opisuje.
*''Qué''znači "kako" samo u smislu "Kako fantastično!", ''¡Qué fantástico!''. ''Cómo'' je upitna riječ koja znači "kako".
; Primjeri
*''¿Por qué vas a Canadá? ¿Para aprender el idioma?''*: Zašto ideš u Kanadu? Da bi naučio jezik?
*''Vivo en una casa en Nueva Zelanda que tiene muchas habitaciones.''*: Živim u (jednoj) kući na Novom Zelandu koja ima puno soba.
*''¿Qué vas a comer ahora?''*: Što ćeš sada jesti?
*''Normalmente, quiere almorzar a la una menos cuarto, pero hoy, quiere comer a las dos.''*: Obično, želi ručati u 15 do 1, ali danas, želi jesti u dva.''
* ''¿Van a jugar al tenis? ¡Qué fatal!''
*: Idu igrati tenis? Kako strašno!
* ''Siempre ceno a las siete de la tarde.''
*: Uvijek večeram u 7 popodne.
Rješite vježbe.
4 Radna mjesta
Isto kako je korisno znati reći "koji" posao radite isto je tako korisno znati reći "gdje" radite. U dućanu? U uredu? U tvornici?
Da biste to izrazili, upotrijebite pravilan glagol ''trabajar'' (trabajo, trabajas, trabaja, trabajamos, trabajáis, trabajan), i prijedlog ''en'' ("u"), i neku riječ iz tablice, ili ime neke tvrtke.
Još jedna korisna fraza je ''ganar dinero'', koja znači "zarađivati novac". To je pravilan glagol, dakle konjugira se ovako ''gano dinero, ganas dinero, gana dinero, ganamos dinero, ganáis dinero, ganan dinero''.
Croata, Español
Ured, Una oficina
Tvornica, Una fábrica
Dućan, Una tienda
Škola, Una Escuela
Restoran, Un restaurante
Atelje, Un taller
Autoradionica, Un taller mecánico
; Napomene
* Kao dio fraze, možete upotrijebiti ime tvrtke (''Trabajo en Tesco'' znači "Radim u Tescu"), ili čak ime države ili mjesta (''¿Trabajas en Alemania?'' znači "Radiš li u Njemačkoj?").
; Primjeri
* ''Trabajamos en un taller mecánico en España.''
*: Radimo u autoradionici u Španjolskoj.
* ''Trabajo en una tienda que se llama Woolworths.''
*: Radim u (jednoj) trgovini koja se zove Woolworths.
* ''¿Dónde trabajas? ¿En un colegio? ¿Eres profesor?''
*: Gdje radiš? U školi? Jesi li učitelj?
* ''Actualmente trabajo en una fábrica para ganar dinero para poder ir a Alemania. Alemania es fantástica.''
*: Trenutno radim u jednoj tvornici kako bih zaradio novac, da mogu otići u Njemačk. Njemačka je fantastična.
* ''Trabajan en una oficina, pero prefieren trabajar en restaurantes.''
*: Rade u uredu, ali više vole raditi u restoranima.
Rješite vježbe.
5 Buduće vrijeme
U prošle dvije lekcije upotrebljavali smo izraz ''ir a'' kao bismo naznačili buduće vrijeme. Sada ćemo upoznati pravo buduće vrijeme, koje se tvori mijenjanjem samog glagola,i prevodi se s oblikom glagola htjeti u prezentu i infinitivom (Ja ću ručati). Ovako se tvori:
[futurska osnova][nastavak]
Objašnjanje:
* Futurska osnova je glagolski oblik. Srećom je u većini slučajeva ista kao i infinitiv. Zato je od glagola ''hablar'' ("govoriti"), futurska osnova ''hablar''.
* Nastavci su priakzani u tablici. Oni se priljepe na futursku osnovu.
Croata, Español
ja ću, é
ti ćeš, ás
ona/ona/ono će, á
mi ćemo, emos
vi ćete, éis
oni će, án
; Napomene
* Neki glagoli imaju nepravilnu futursku osnovu. Pretpostavite da je glagol pravilan, osim ako znate da nije. Ovi glagola koje ste do sada učili a da imaju nepravilnu futursku osnovu:
*: ''Tener'' ("imati"): ''tendré, tendrás, tendrá, tendremos, tendréis, tendrán''
*: ''Poder'' ("moći"): ''podré, podrás, podrá, podremos, podréis, podrán''
*: ''Querer'' ("htjeti"): ''querré, querrás, querrá, querremos, querréis, querrán''
; Primjeri
* ''Comeré una manzana.''
*: Pojest ću jabuku.
* ''Pasado mañana, ¿irás a las tiendas?''
*: Hoćeš li prekosutra ići u trgovine?
* ''Será fontanera.''
*: Ona će biti vodoinstalater.
* ''El mes que viene tendré ochenta años.''
*: Sljedeći ću mjesec imati 80 godina.
* ''La semana próxima podréis hablar el español bien.''
*: Sljedeći ćete tjedan moći dobro govoriti španjolski.
* ''El año próximo vivirán en una casa nueva.''
*: Sljedeće će godine oni živjeti u novoj kući.
Rješite vježbe.
6 Sažetak
U ovoj ste lekciji naučili:
* Kako reći koje vam je zanimanje (''soy ingeniero; son abogados'')
* Kako pitati nekoga drugoga koje je njegovo zanimanje(''¿Cuál es tu trabajo?'')
* Neke male važne riječi (''que; demasiado; mucho'')
* Riječi za neka radna mjesta (''una fábrica; un taller'')
* Kako se tvori futur (''podrán; querré; almorzaremos'')
Sada biste trebali rješiti vježbe) vezane za ovu lekciju, i prevesti dijalog na početku lekcije prije nego što nastavite.
Završili ste ovo poglavlje! Vratite se na sadržaj...

Španjolski jezik


Domovinski rat/Sadržaj/Vojne operacije hrvatske vojske/Operacija Strijela

Operacija Strijela je bila vojnoredarstvena akcija na zapadnoslavonskom bojištu kojom su oslobođeni Voćin i još 23 naselja. Počela je 28. studenog 1991. a završila pobijedom hrvatske 26. prosinca 1991. godine. Oslobođeni su i značajni radiorelejni objekti na vrhovima Ivančice, Papuka, Moslavačke gore i Psunja.
1 Gubici
Srpski teroristi masakrirali 44 hrvatska civila.

Hrvatske vojne operacije


Domovinski rat/Sadržaj/Vojne operacije hrvatske vojske/Operacija Uran

Operaciji Uran pokušala se izvesti 14. studenog 1991. godine. Pokušalo se ovladati na smjeru Pokupsko - Viduševac - Topusko i doći do Gline. Cilj je bio ovladati prometnicom: Marin Brod - s. Grabarje - s. Župić - s. Novo Selište itd. Napad nije uspio.

Hrvatske vojne operacije


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatski zapovjednici/Janko Bobetko

Janko Bobetko (Crnac kraj Siska, 10. siječnja 1919. - Zagreb, 29. travnja 2003.), bio je general Hrvatske vojske i načelnik Glavnog stožera OS RH od 1992. do 1995. godine.
1 Biografija
General Janko Bobetko je rođen 10. siječnja 1919. godine u Crncu kod Siska. U Sisku je pohađao gimnaziju, a nakon toga je upisao Veterinarski fakultet u Zagrebu. 1938. godine postaje član Komunističke partije Jugoslavije, a 1941. godine je sudjelovao u pripremi ustanka u svom kraju.
Dana 11. srpnja 1941. godine, nakon što su mu ustaše ubili oca i tri brata Janko Bobetko se pridružio prvoj antifašističkoj postrojbi okupirane Europe, prvom sisačkom partizanskom odredu u šumi Brezovica pored Siska. Za vrijeme Drugog svjetskog rata, u slovenskom gradu Dravogradu bio je teško ranjen ali je preživio i postao časnik Jugoslavenske narodne armije. Poslije rata završio je Visoku vojnu akademiju JNA i stekao čin general-majora JNA.
Za vrijeme hrvatskog proljeća 1971. godine priključio se hrvatskim reformistima pa je odlukom Josipa Broza Tita isključen iz JNA.
Tijekom Domovinskog rata Janko Bobetko odbija ponuđeno mjesto Ministra obrane Republike Hrvatske, ali se uključuje u Domovinski rat na Banovini, a 10. travnja 1992. godine preuzima zapovjedništvo na Južnom bojištu tijekom kojeg uspješno vodi akcije deblokade Dubrovnika i operacije u dubrovačkom zaleđu: Tigar, Konavle i Vlaštica.
Nakon toga 20. studenog 1992. godine general Janko Bobetko postaje načelnik Glavnog stožera OSRH. Nakon deblokade Dubrovnika i okolice Janko Bobetko vodi operacije Maslenica i Medački džep. Predsjednik Franjo Tuđman razriješio ga je dužnosti Načelnika stožera neposredno prije operacije Oluja.
1996. godine general Bobetko je objavio knjigu ''Sve moje bitke'' u kojoj je opisao sve svoje pobjede u Domovinskom ratu.
2000. godine Janko Bobetko se povukao iz javnog života, umro je 29. travnja 2003. u Zagrebu, a pokopan je na Gradskom groblju u Sisku.
2 Dužnosti
* politički komesar brigade
* politički komesar 32. divizije
* od 1966. do 2. prosinca 1971. - načelnik štaba 5. armijske oblasti JNA
* od 10. travnja 1992. - zapovjednik Južnog bojišta
* od 20. studenog 1992. do 1995. godine - načelnik Glavnog stožera OS RH
* 10.09.1992. - Član Vijeća narodne obrane Republike Hrvatske
* 20.11.1992. - 1995. - Načelnik glavnog stožera OS RH
* 16.11.1993. - Član Predsjedničkog vijeća obrane i nacionalne sigurnosti
* Privremeni predsjednik Zastupničkog doma Sabora
2.1 Činovi
* General zbora
* Stožerni general
3 Odličja, medalje i pohvale
* 26.05.1995. - Red Hrvatskog trolista
* 26.05.1995. - Red bana Jelačića
* 26.05.1995. - Red kneza Domagoja s ogrlicom
* 28.05.1995. - Velered kralja Petra Krešimira IV. s lentom i Danicom
* 20.05.1996. - Spomenica domovinske zahvalnosti
* 08.01.1998. - Medalja Oluja
* 26.05.1998. - Red Ante Starčevića

Domovinski rat


Knjiga pojmova u zrakoplovstvu/L/Noga podvozja

1 Pojmovi vezani za "leg"
1.1 Ostala značenja
:*Approach leg –završno prilaženje.
:*Base leg –spuštajući krak.
:*Crosswind leg –krak koji se kreće kroz vjetar.
:*Down wind leg –krak koji se kreće niz vjetar.
:*Main wheel leg –noga glavnog stajnog trapa.
:*Nose wheel leg –noga prednjeg stajnog trapa.
:*Oleo leg –noga stajnog trapa s uljnim amortizerom.
*Radio-range leg –ravno-signalna zona fara.
*Shock apsorber leg –amortizer stajnog trapa.

Knjiga pojmova u zrakoplovstvu: L


WikiKuharica/Recepti/Spaghetti alla gorgonzola

Spaghetti alla gorgonzola je jedno od jela koja nam dolaze iz Italije. Najčešće se servira kao predjelo iako s obzirom na kaloričnu vrijednost i sastav može biti dovoljno i kao jedino jelo.
1 Sastojci
Ako se navedena količina servira kao predjelo, tada je dovoljna za 6-8 osoba, a ako se servira kao jedino jelo, tada je količina dovoljna za 4-5 osoba.
Sastojci su:
:1 češanj češnjaka
:0,2 kg sira gorgonzola
:0,5 l vrhnja za kuhanje
:0,5 kg spaghetta
:sol, papar, ulje
2 Priprema
U lonac ulijemo vodu i stavimo je na štednjak, dodavši 1 do 1,5 čajnu žličicu soli i 2 velike žlice običnog ulja. Kada počme vrenje vode, dodamo tjesteninu i kuhamo je shodno oznaci na pakiranju ili osobnim željama. Kada je tjestenina gotova, treba je ocijediti i spremna je za posluživanje.
Istovremeno sa stavljanjem vode na vatru u drugu posudu pripremamo umak. U posudu stavimo dvije žličice ulja i stavimo je grijati na vatru. Češnjak isjeckamo na što sitnije komadiće i dodamo na ulje, te ga kratko pržimo, pazeći da ne pregori. Oko jedne minute nakon češnjaka, u posudu dodavamo vrhnje te ga grijemo. Kada je vrhnje provrelo, u njega se dodava gorgonzola, isjeckana na što manje komadiće, da se što prije otopi. Kada se gorgonzola otopila dodava se sol i papar po želji.
Servira se toplo, posuto u tanjuru s malo svježeg peršina ili bosiljka, a na stol se servira i ribani parmezan.

Recepti
Recepti s tjesteninom


WikiKuharica/Recepti/Spaghetti s lososom

Spaghetti s lososom je jedno od jela koja nam dolaze iz Italije. Najčešće se servira kao predjelo iako s obzirom na kaloričnu vrijednost i sastav može biti dovoljno i kao jedino jelo.
1 Sastojci
Ako se navedena količina servira kao predjelo, tada je dovoljna za 6-8 osoba, a ako se servira kao jedino jelo, tada je količina dovoljna za 4-5 osoba.
Sastojci su:
:1 češanj češnjaka
:0,2 kg sira Mascarpone
:0,5 l vrhnja za kuhanje
:0,2 kg dimljenog lososa
:0,5 kg spaghetta
:sol, papar, ulje
2 Priprema
U lonac ulijemo vodu i stavimo je na štednjak, dodavši 1 do 1,5 čajnu žličicu soli i 2 velike žlice običnog ulja. Kada počme vrenje vode, dodamo tjesteninu i kuhamo je shodno oznaci na pakiranju ili osobnim željama. Kada je tjestenina gotova, treba je ocijediti i spremna je za posluživanje.
Istovremeno sa stavljanjem vode na vatru u drugu posudu pripremamo umak. U posudu stavimo dvije žličice ulja i stavimo je grijati na vatru. Češnjak isjeckamo na što sitnije komadiće i dodamo na ulje, te ga kratko pržimo, pazeći da ne pregori. Oko jedne minute nakon češnjaka, u posudu dodavamo vrhnje te ga grijemo. Kada je vrhnje provrelo, u njega se dodava mascarpone, isjeckan na što manje komadiće, da se što prije otopi. Lososa isječemo također na komadiće i dodamo ga u smjesu u kojoj se rastopio mascarpone, te sve skupa kuhamo par minuta (2-3). Pri završetku dodava se sol i papar po želji (ovisno o lososu, kod pojedinih vrsta sol neće biti potrebna).
Servira se toplo, posuto sa malo svježeg peršina.

Recepti
Recepti s tjesteninom


WikiKuharica/Recepti/Puding od badema

Puding od badema
0.1 Sastojci
*5 žumanaca
*15 dkg šećera
*10 dkg badema
*5 dkg mrvica
*3 žlice ruma
*snijeg od bjelanaca
0.2 Priprema
Žumanke i šećer treba dobro promiješati. Nakon toga se dodaju samljeveni bademi, mrvice, rum i snijeg. Smjesa se stavi u namazani i posipani oblik i kuha 1/2 sata. Servira se s preljevom od naranča.
0.2.1 Manji radovi
#sve prirediti,
#očistiti, samljeti bademe,
#miješati žumanca šećer
#tući snijeg,
#dodati snijeg,
#staviti u oblik,
#kuhati.

Recepti


Domovinski rat/Sadržaj/Oružje u Domovinskom ratu/M18 Hellcat

Lovac tenkova M18 Hellcat je protuoklopno samohodno oružje iz Drugog svjetskog rata. Karakterizira ga tanak oklop od svega 7-19 (12)mm, pa je jedina djelotvorna taktika protiv teških njemačkih tenkova bila ''hit&run'' taktika (udari i bježi). Hellcat je bio vrlo pokretljiv, maksimalne brzine 80km/h. To je najbrže borbeno oklopno vozilo korišteno u Drugom svjetskom ratu.
Karakterističan je po tomu što ima otvorenu kupolu te posadi omogućuje odličnu vidljivost, ali i ranjivost od strane neprijateljskih snajperista.
1 Povijest i razvoj
U prosincu 1941. služba za razvoj naoružanja u SAD-u donijela je zahtijev za izgradnju brzog tenka koji će se s lakoćom kretati po bojištu. Prvi modeli bili su naoružani sa 37 mm topom, no tijekom borbi u sjevernoj Africi taj top se pokazao neučikovit protiv njemačkih i talijanskih tenkova. Zbog toga je u slijedeći model ugrađen 57 mm top, a daljnim unaprijeđenjima i 75 mm top. Zadnja izvedba ovog tenka bila je naoružana sa 76 mm topom.
Za razliku od M10 Wolverine koji je razvijen na osnovi tenka M4 Sherman, M18 je u samom početku razvoja bio zamišljen kao laki lovac tenkova. Kao rezultat toga M18 je izuzetno okretan i lagan, no najveća mana mu je bila otvoren krov. Imao je 5 članova posade i 45 komada granata.
M18 imao je i velikih mana. Najveća od njih je bila izuzetno tanak oklop i učikovitost njegovog 76 mm topa na kasnije njemačke tenkove Panther i Tigar. Kupola je bila otvorena, što znači da je posada bila izložena snajperskim napadima, ručnim granatama i ostalim oružjem. Omjer male težine i velike pokretljivosti doveli su do neuravnoteženog dizajna. Iako je M18 imao izvrsnu maksimalnu brzinu, to mu nije puno pomoglo na bojišnici. Tijekom bitke u Ardenima 1944. godine kada su brzi M18 rablijeni kako bi se probili po boku i došli iza neprijateljske linije odkuda bi gađali njemačke tenkove u stražnji (tanji) dio oklopa. Pošto su njemački tenkovi imali spore kupole i sustav ciljanja, M18 su im bez većih problema prilazili s boka.
M18 se nastavio proizvoditi sve do kolovoza 1944. godine kada se rat bližio kraju. proizvedeno je oko 2,507 ovakvih lovaca tenkova, a pojedinačna cijena u to vrijeme bila je 57,500 američkih dolara.
2 Uporaba na ovim prostorima
Ovo oružje je isporučeno oklopnim snagama JNA tijekom pedesetih godina dvadesetog stoljeća, a korišteno je i u ratnim djelovanjima na prostorima bivše SFRJ, posebno u Bosni. Jedan primjerak je bio ukrcan i na oklopni vlak Krajina ekspres tijekom Domovinskog rata.
Muslimanske snage u Bosni su koristile jedan T-55, kome je na mjesto originalne kupole ugrađena kupola s oklopnog vozila M18. Jedan primjerak ovog preinačenog tenka najvjerojatnije je zarobljen od strane Srpskih snaga tijekom sukoba u Bosni. M18 su viđeni i u Kosovskom sukobu, ali samo kao lažne mete za savezničke (NATO) zrakoplove.

Oružje u Domovinskom ratu


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/5. gardijska brigada "Sokolovi"

Hrvatska 5. gardijska brigada zvana "Sokolovi" (katkad zvana i "Slavonski Sokolovi") ustrojena je 25. listopada 1992. godine u Vinkovcima. Sastavljena je većinom od postrojbi u Slavoniji, najvećim dijelom od pripadnika 204. vukovarske brigade, 108. brodske brigade, 109. vinkovačke brigade, 3. satnija (novogradiška), 122. đakovačke brigade, 123. požeške brigade i pripadnika 3. gardijske brigade, i drugih gardijskih postrojbi. Jedini zapovjednik brigade bio je Ivan Kapular.
1 Vojna služba
Pripadnici brigade dijelovali su i prije ustrojstava na bojištima u Istočnoj Slavoniji braneći Vukovar, Osijek, Vinkovce i druge gradove.
1.1 1992.
Dijelovi brigade vojno djeluju u Slavoniji i Južnom bojištu. Na početku pripadnici brigade bili su slabo prpremljeni i opremljeni. Tek kasnije dobivaju bolju tehničku i logističku potporu.
1.2 1993.
Početkom 1993. godine brigada je preseljena u obranu Zadarskog zaleđa i obranu Zadra. Tijekom obrane Zadra nema većih pomicanja crte, ali "sokolovi" uspješno odbijaju srpske napade i u nekoliko navrata uništavaju ubačene neprijateljske izvidnike i diverzante. Sudjeluju u Operaciji Maslenica. Krajem iste 1993. godine "sokolovi" su i na Južnom bojištu gdje se potvrđuje, da je 5. gbr sposobna djelovati u svim vremenskim uvjetima i na različitim terenima.
1.3 1994.
Sredinom studenog 1994. godine, brigada je ponovo na crti bojišnice. Na Južno bojište odlazi najprije ojačana pješačka bojna da bi početkom prosinca brigada na ovoj bojišnici bila u punom sastavu. Uz zajedničko sudjelovanje s drugim postrojbama postižu se izvrsni rezultati.
1.4 1995.
Točno 1.5.1995. godine, dio postrojbe je na izvršenju bojeve zadaće u oslobađanju Zapadne Slavonije u Operaciji Bljesak. Djelujući sa dvije pješačke bojne i dva tenkovska voda, brigada na smjeru udara od rijeke Save do autoceste, postiže odlične rezultate. Učinkovitim djelovanjem u svega 30 sati, oslobođena su sela Gorice, Dubovac, Novi Varoš i Stara Gradiška te sela uz Savu, Donji i Gornji Varoš. Učinkovitim i koordiniranim djelovanjem neprijatelju su naneseni veliki gubici u ljudstvu i tehnici. "Sokolovi" su ovladavanjem komunikacije Okučani - Stara Gradiška stvorili sve pretpostavke za brzi slom tzv. "18. korpusa paravojske odmetnutih Srba". U akciji "Bljesak" 5. gbr. zarobila je veće količine neprijateljske tehnike, streljiva i minsko eksplozivnih sredstava. Za odmor nakon pobjede, "Sokolovi" nisu imali vremena, jer su odmah izašli na crtu bojišnice u Istočnoj Slavoniji braneći Hrvatsku od agresorskog napadaja i moguće osvete zbog velikog poraza u Zapadnoj Slavoniji.
1.5 Gubici
Tijekom Domovinskog rata 77 pripadnika 5. gardijske brigade je poginulo, a oko 300 pripadnika je bilo ranjeno.
2 Poslije rata
Poslije rata brigada je 30. rujna 2003. pripojena 3. gardijskoj brigadi i od tada je prestala postojati.

Hrvatske postrojbe


WikiKuharica/Recepti/Puding od kave

Puding od kave
0.1 Sastojci
*5 dag maslaca
*4 žumanjka
*8 dag šećera
*2 žemlje
*4 žlice jake crne kave
*snijeg od bjelanjaka
0.2 Priprema
Maslac, žumanjke i šećer treba dobro promiješati. Za to vrijeme žemlje se namoče, istisne se iz njih voda i dodaje se u smjesu. Zatim se dolije crna kava i doda snijeg. Puding se kuha 1 sat u pari i servira s preljevom od mlijeka.
0.3 Manji radovi
#sve prirediti,
#namočiti žemlje,
#pristaviti vodu,
#kuhati kavu,
#ohladiti,
#pasirati žemlje,
#miješati maslac, žumanjke, šećer,
#dodati žemlju, kavu,
#tući snijeg,
#dodati snijeg,
#staviti u oblik,
#kuhati,
#izvaditi iz oblika.

Recepti


WikiKuharica/Recepti/Crnac u košulji

Crnac u košulji (Mohr im Hemd)
0.1 Sastojci
*10 dkg maslaca
*5 žumanaca
*10 dkg šećera
*3 tablice čokolade
*snijeg od bjelanaca
*6 dkg brašna
*10 dkg badema
*mast i mrvice za oblik
*šećer
*1/4 slatkog vrhnja
0.2 Priprema
Maslac, žumanci i šećer dobro se miješaju. Nakon toga se doda ribana čokolada i bademi, te na kraju snijeg i brašno. Ta smjesa stavi se u namazani i posipani oblik i kuha 3/4 sata u pari. Nakon toga izvadi se i ukrasi tučenim slatkim vrhnjem.
0.2.1 Manji radovi
#sve prirediti,
#ribati čokoladu,
#očistiti, samljeti bademe,
#miješati maslac, žumanca, šećer,
#dodati čokoladu, bademe,
#tući snijeg,
#dodati snijeg, brašno,
#staviti u oblik,
#kuhati,
#izvaditi iz oblika,
#tući vrhnje,
#ukrasiti vrhnjem.

Recepti


WikiKuharica/Recepti/Varenac od svježeg povrća

Varenac od svježeg povrća
Sastojci
*20 dkg kupusa
*20 dkg kelja
*20 dkg korabice
*20 dkg mrkve
*20 dkg mahuna
*20 dkg graška
*6 dkg masti
*1/4 kg teletine
*2 dkg masti
*2 dkg luka
*2 žumanca
*1/4 dl vrhnja
Priprema
Kupus i kelj treba izrezati u rezance i pirjati na 2 dkg masti. Mrkvica i korabica izrežu se u rezance i pirjaju se na 2 dkg masti, mahune i grašak se očiste, mahune izrežu i s graškom pirjaju također na 2 dkg masti. Teletina se iskoše i pirja na masti, na kojoj je prethodno popržen luk. Mesu se doda vrhnje i žumanci. Sve se soli i papri. U namazani oblik slaže se zelenje i meso, oblik se zatvori, a varenac kuha u vodenoj kupki 1/4 sata. Varenac se servira s pirjanom rižom.
Manji radovi
#sve prirediti,
#očistiti, rezati povrće,
#pirjati povrće,
#kosati luk.
#kosati meso,
#pirjati luk, meso,
#dodati žumanca, vrhnje,
#soliti, papriti,
#namazati oblik,
#složiti u oblik,
#kuhati.

Recepti s povrćem
Recepti


Domovinski rat/Sadržaj/Vojne operacije hrvatske vojske/Operacija Bljesak

Operacija Bljesak, vojno-redarstvena akcija Hrvatske vojske i specijalne policije RH. Započela je 1. svibnja 1995., kada su hrvatske vojne i redarstvene snage munjevitom akcijom oslobodile okupirana područja zapadne Slavonije. U samo 31 sat oslobođeno je oko 500 četvornih kilometara teritorija koje je zaposjeo srpski agresor i uspostavljen je nadzor nad autocestom Zagreb-Lipovac. Akcija Bljesak bila je u vojnom smislu nastavak uspješne vojne operacije Otkos 10 iz prosinca 1991. kada je oslobođen veći dio zapadne Slavonije. Potpuno oslobađanje zapadne Slavonije u zimu 1991. spriječilo je potpisivanje Sarajevskog sporazuma i dolazak mirovnih snaga UN-a.
1 Povod
Sporazum koji je u prosincu 1994. godine otvorio autocestu Zagreb-Okučani-Lipovac pružio je povod za pokretanje napadne operacije HV za oslobođenje zapadne Slavonije. Sve je počelo još 21. travnja 1995. kada su pobunjeni Srbi samovoljno, na dvadesetčetiri sata, zatvorili autocestu od Novske do Nove Gradiške, koja je prijašnjim dogovorima bila otvorena za promet. Reakcija hrvatskih vlasti bila je jasna i nedvosmislena - neće se više ni na koji način tolerirati takva samovolja paravlasti. Kasniji će događaji potvrditi kako je takva reakcija bila jasan znak pobunjenicima da se vrijeme bezvlađa primiče svome kraju. Budući da je sporazumom bilo omogućeno da se u zajedničkom prometu po cesti, prvi put poslije 1991. godine, sretnu Srbi iz RSK i Hrvati, 28. travnja 1995. godine došlo je i do ozbiljnog incidenta u kojem je jedan Hrvat, nakon svađe na benzinskoj crpki kod Nove Gradiške, ubio Srbina Tihomira Blagojevića iz Okučana. Rođaci i prijatelji ubijenoga postavili su zasjedu na autocesti i zapucali na automobile u prolazu, ubivši troje ljudi. Autocesta je potom zatvorena u atmosferi opće napetosti.
Čini se da je hrvatska strana takav povod samo čekala, jer je već od prosinca 1994. godine planirala sličnu operaciju, a i koncentracija snaga bila je izvršena tri mjeseca prije incidenta na autocesti; ovako rana koncentracija imala je i efekt operativnog maskiranja.
Istodobno 29. i 30. travnja hrvatske vlasti nastoje pregovorima osigurati otvaranje autoceste za normalan promet. Pobunjenici su odbili sve hrvatske ponude. Za hrvatsku državu više nije bilo izbora.
2 Početak operacije
Operacija je počela 1. svibnja 1995. ujutro u 5:30, napadom HV-a na južni i središnji dio zapadnoslavonske enklave RSK snagama sastavljenim od dijelova četiri profesionalne brigade te niza specijalnih, pričuvnih, domobranskih i policijskih postrojbi. U akciji je sudjelovalo oko 7200 hrvatskih vojnika i policajaca. Oslobađajući zapadnu Slavoniju, poginula su 42 pripadnika Hrvatske vojske i policije, a 162 su ranjena.
Tijekom akcije Srbi su srušili i zrakoplov Rudolfa Perešina, pilota koji je u vrijeme najjačih napada na Hrvatsku 1991. zrakoplovom MIG-21 prebjegao u Austriju.
Napad je izveden na nekoliko smjerova: sa zapada od Novske prema Okučanima s pomoćnim krakom na jug prema Jasenovcu, a s istoka od Nove Gradiške, također prema Okučanima, s pomoćnim krakom prema Staroj Gradiški. Nastupima prema Okučanima, koji su išli autocestom odnosno paralelno s njom, nastojala se presjeći enklava i rasjeći te potom razbiti glavne snage neprijatelja, dočim su pomoćne snage imale zadaću da izbijanjem na Savu kod Jasenovca i Stare Gradiške spriječe eventualnu intervenciju VRS te zaposjednu državnu granicu.

Hrvatske vojne operacije


Latinski jezik/Lekcija/radna

'U IZRADI......'
Lekcija 2 — Qui vocaris?
1 Dijalog
...
:''Iulius'': Ave!
:''Iohannes'': Ave!
:''Iulius'': Videsne amicum meum Marcum?
:''Iohannes'': Non, sed video amicam tuam bonam Iuliam.
:''Iulius'': Amasne Iuliam?
:''Iohannes'': Sic est,eam amo sed ea non me amat.
:''Iulius'': Ea est bona amica,sed Placus bonus amicus non est.
:''Iohannes'': Num is amicus tuus est?
:''Iulius'': Non est,sed amicus eius est.
:''Iohannes'': Cuius?
:''Iulius'': Iuliae.
...
2 Riječi
Croatice, Latine
vidiš, vides
li, -ne*
prijatelj, amicus, i, m
prijateljica, amica, ae, f
vidjeti, video,2.
voljeti, amo,1.
biti, sum, esse
ali, sed
tako, sic
ne, non
dobar, bonus,3
zar, num*
; Komentari:* -ne je upitna čestica što znači da služi u tvorbi pitanja; spaja se s riječi na koju se odnosi, to je obično prva riječ u rečenici i glagol.
*''num'' se koristi kad se kao odgovor očekuje ''ne''
3 Gramatika
U latinskom postoje, kao i u hrvatskom, promjenljive i nepromjenljive vrste riječi. Nepromjenljive vrste riječi, kako im i ime govori, ne mijenjaju oblik, tj. uvijek su u istom obliku (npr. sada, u, na, i, ali...).
Promjenljive vrste riječi, za razliku od nepromjenljivih, mijenjaju oblik, tj. imaju više oblika (npr. žena, žene, ženama...).
U latinskom postoji 9 vrsta riječi, a u hrvatskom 10 (u latinskom nema čestica).
Podjela:
Promjenljive:
*Imenica (''substantivum'')
*Pridjev (''adiectivum'')
*Zamjenica (''pronomen'')
*Broj (''numerale'')
*Glagol (''verbum'')
Nepromjenljive:
*Prilog (''adverbium'')
*Prijedlog (''praepositio'')
*Veznik (''coniunctio'')
*Uzvik/usklik (''interiectio'')
Imenice, pridjevi, zamjenice i brojevi zovu se jednim imenom imena(''nomina'') ili imenske riječi.
Mijenjanje imenskih riječi zove ''deklinacija(sklanjanje)'', a mijenjanje glagola ''konjugacija(sprezanje)''.
3.1 Malo o rečenicama i sličnome
Rečenice se sastoje od riječi. Rečenice koje se sastoje od subjekta i predikata zovu se ''jednostavne rečenice''. Ako im pridodamo objekt(e) ili priložne oznake dobit ćemo ''jednostavne proširene rečenice''.
Subjekt je uvijek u nominativu. Predikat se slaže s subjektom u licu, broju (i rodu, kada je to moguće). Bliži(izravni/direktni/upravni) objekt je u latinskom u akuzativu. (bliži objekt je objekt koji dolazi uz glagole uz koje se može postaviti pitanje: koga, što?. Npr. vidjeti [koga, što] učenika)
U lat. kao i u hrv. postoje
*dva broja:
**jednina (singularis)
**množina (pluralis)
*3 lica: prvo(ja, mi), drugo (ti, vi), treće (on, ona, ono, oni, one, ona)
*3 roda: muški (masculinum), ženski (femininum), srednji (neutrum)
Kada kažemo da se glagoli konjugiraju(sprežu) to znači da (najčešće dodavanjem nastavaka) mijenjamo osobine poput: lica, vremena, načina, broja, stanja...
Npr. u hrvatskom: učim<>učiš; ovdje iz nastavka -im vidimo da se radi o prvom licu jednine indikativa prezenta. (nemojte se brinuti ako ne razumijeti neke od ovih riječi)
U latinskom postoje 4 konjugacije, no u ovoj lekciji počet ćemo s prve dvije. Konjugacije se razlikuju prema prezentskoj osnovi, (koja se najbolje vidi u infinitivu prezenta).
Počnimo! ''Incipiamus''!
Prije nego što počnemo naučit ćemo još jedna pojam vezan uz glagole, a to je infinitiv. Infinitiv je neodređeni glagolski način, kažemo neodređeni zato što za razliku od određenih glagolskih oblika, ne označuje lice niti broj (u hrv. ne označuje niti vrijeme). Npr. pisati, učiti, peći. U hrv infinitivni nastavak je –ti ili –ći dok je to u latinskom –re.
3.2 Glagoli - 1. ili a konjugacija
Infinitiv u prvoj konjugaciji završava '–are'.
Zovemo ju a-konjugacijom zato što joj osnova završava na –a. To vidimo u infinitivu, ispred nastavka –re je slovo a.
Glagoli 1.konjugacije se u indikativu prezenta aktivnog konjugiraju ovako:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, amare, voljeti
1.l.jd, amo, volim
2.l.jd, amas, voliš
3.l.jd, amat, voli
1.l.mn, amamus, volimo
2.l.mn, amatis, volite
3.l.jd, amant, vole
;Komentari
* glagoli se u rječniku navode :'amo,1.' što se čita ''amo,amare'', broj označava konjugaciju
* podebljani dijelovi su nastavci
* općenito su lični nastavci za aktiv (usporedi u hrv: -m,-š, -0,-mo,-te,-ju) u latinskom : -o,-s,-t,-mus,-tis,-nt
*lični nastavci se dodaju na osnovu,koju dobijemo micanjem nastavka '-re' u inf.(npr. ama-re),samo što se u 1.l.jd (prvo lice jednine) ama+o steže u amo.
78.3.21.248 16:43, 30. rujna 2015. (CEST)===Glagoli - 2. ili e konjugacija===
Infinitiv u drugoj konjugaciji završava '–ere'.
Zovemo ju e-konjugacijom zato što joj osnova završava na –e. To vidimo u infinitivu, ispred nastavka –re je slovo e.
Glagoli 2.konjugacije se u indikativu prezenta aktivnog konjugiraju ovako:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, videre, vidjeti
1.l.jd, video, vidim
2.l.jd, vides, vidiš
3.l.jd, videt, vidi
1.l.mn, videmus, vidimo
2.l.mn, videtis, vidite
3.l.mn, vident, vide
;Komentari
* glagoli se u rječniku navode :'video,2.' što se čita ''video,videre'', broj označava konjugaciju
* podebljani dijelovi su nastavci
* općenito su lični nastavci za aktiv (usporedi u hrv: -m,-š, -0,-mo,-te,-ju) u latinskom : -o,-s,-t,-mus,-tis,-nt
*lični nastavci se dodaju na osnovu,koju dobijemo micanjem nastavka '-re' u inf.(npr. vide-re)
3.3 Glagoli - sum,esse
Naučit ćemo jedan nepravilan glagol, a to je glagol ''esse'' koji znači ''biti''
U prezentu se konjugira ovako:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, esse, biti
1.l.jd, sum, (je)sam
2.l.jd, es, (je)si
3.l.jd, est, je(st)
1.l.mn, sumus, (je)smo
2.l.mn, estis, (je)ste
3.l.jd, sunt, (je)su
3.4 Imenice
Imenice se u latinskom kao i u hrvatskom dekliniraju(sklanjaju), tj. mijenjanjem oblika određuju svoju funkciju u rečenici. Npr. u hrv.: Učitelj čita knjigu. ''Učitelj'' je u nominativu zato što je subjekt rečenice, a ''knjigu'' je u akuzativu zato što je izravni objekt uz predikat ''čita''. Imenice se dekliniraju po broju i padežu. U latinskom postoji šest padeža, prvih pet odgovara hrvatskim padežima, a ablativ donekle odgovara našem lokativu i instrumentalu zajedno.
padež(u lat), padežno pitanje, funkcija u rečenici
nominativ, tko, što, subjekt
genitiv, koga, čega, imenski atribut,(dalji objekt)
dativ, komu, čemu, dalji objekt
akuzativ, koga, što, bliži objekt
vokativ, (oj, ej)*, (uzvik)*
ablativ, s kim, s čim, o kome, o čemu..., priložna oznaka
Komentari:
*padeži se dijele na ''samostalne'' ili ''uspravne''-nominativ, vokativ. I na ''zavisne'' ili ''kose''-genitiv, dativ, akuzativ, ablativ
*vokativ je najsamostalniji padež, te se stoga uvijek odvaja zarezom od ostatka rečenice.
*vokativ je padež dozivanja,ili služi za izražavanje emocionalnog stanja... i nema padežno pitanje
Kako kod glagola postoje konjugacije, tako kod imenica postoje deklinacje. Postoji 5 deklinacija.
Imenice se u rijelniku navode u slijedećem obliku: ''nominativ, genitiv, rod'' npr.:''amica,ae,f'' što se čita ''amica,amicae,femininum''
3.5 Imenice - 1. ili a-deklinacija
Zove se a-deklinacija zato što imenicam osnova završava na -a.
Imenice su većinom ženskog roda. Izuzeci su imenice koje označavaju mušku osobu, npr. ''agricola, ae, m.'' = ratar; ''pharmaceuta, ae, m.'' - apotekar, farmaceut
padež, jednina, množina
N, -a, -ae
G, -ae, -ārum
D, -ae, -īs
A, -am, -ās
V, -a, -ae
Ab, -ā, -īs
padež, jednina, množina, prijevod(sg), priejvod(pl)
N, amica, amicae, ''prijateljica'', ''prijateljice''
G, amicae, amicārum, ''prijateljice'', ''prijateljica''
D, amicae, amicīs, ''prijateljici'', ''prijateljicama''
A, amicam, amicās, ''prijateljicu'', ''prijateljice''
V, amica, amicae, ''prijateljice'', ''prijateljice''
Ab, amicā, amicīs, ''prijateljicom'', ''prijateljicama''
Ove završetke dodajemo na osnovu koju dobijemo odstranjivanjem nastavka u genitivu singulara(a njega vidimo u rječniku).
npr. ''amica,amicae,femininum'' -> ''amic-ae'' -> ''amic''+nastavci -> ''amica,amicae,amicae,amicam,amica,amica...''
3.6 Imenice - 2. ili o-deklinacija
U drugoj deklinaciji imenice su muškog (masculinum) ili srednjeg roda (neutrum). Muškog su roda one imenice koje u nominativu jednine završavaju na ''-us'' (npr. ''populus'') ili ''-er'' (npr. ''paediater''), a srednjega one na ''-um'' (npr. ''oppidum'').
Imenice ''virus'' (otrov), ''vulgus'' (svjetina) i ''pelagus'' (more) srednjeg su roda iako u nominativu jednine završavaju na ''-us''. Kod tih imenica nastavak za akuzativ jednine je -us.
U ovoj lekciji naučit ćemo kako se dekliniraju imenice muškog roda druge deklinacije na -us.
padež, jednina, množina
N, -us, -i
G, -i, -orum
D, -o, -is
A, -um, -os
V, -e, -i
Ab, -o, -is
padež, jednina, množina, prijevod(sg), priejvod(pl)
N, populus, populi, ''narod'', ''narodi''
G, populi, populorum, ''naroda'', ''naroda''
D, populo, populis, ''narodu'', ''narodima''
A, populum, populos, ''narod'', ''narode''
V, popule, populi, ''narode'', ''narodi''
Ab, populo, populis, ''narodom'', ''narodima''
U Latinskom jeziku postoje pridjevi prve i druge deklinacije koji se dekliniraju prema padezima te iste deklinacije.
Takoder imamo pridjeve trece deklinacije koji mogu biti :
TROZAVRSETNI :
kada imaju oblik za sva tri roda i nastavke : -ER
-IS
-E
acer , acris , acre -> ostar, ostra , ostro
m. f. n.
DVOZARSETNI:
kada imaju razlicit nastavak za n. (neutrum) koji je -E
te zajednicki nastavak za m. i f. koji glasi -IS
dulcis , dulce -> sladak, slatka , slatko
m./f. n.
JEDNOZAVRSETNI:
koji u sva tri roda pridjeva zavrsavaju na -E u
jednini u Nominativu
sapiens
m./f./n.
( to pravilo vrijedi za sve pridjeve)
3.7 Zamjenice
U izradi!
4 Sažetak
U ovoj lekciji naučili ste kako:
* konjugirati glagole 1. i 2. konjugacije ;
* deklinirat imenice prve i druge deklinacije (''Vocor <vaše ime>'');
* predstaviti druge (''Vocatur <neko ime>'');
* reći kako ste (''Optime; bene'' i mnogo drugih fraza);
* slovkati svoje ime;
* pitati druge bilo što od iznad navedenoga (''Qui vocaris?; Quomodo vales?; Quomodo scribitur?'').
* glase osobne (lične) zamjenice u nominativu (''ego, tu...'')

Latinski jezik


Domovinski rat/Sadržaj/Oružje u Domovinskom ratu/M-84

M-84 razvijen je iz ruskog T-72, čiju je licencu otkupila SFRJ od Čehoslovačke. M-84 dobio je po godini kada je ušao u serijsku proizvodnju. M-84 se proizvodio od 1984. do 1991. godine i proizvedeno ih je oko 650.
1 Razvoj
M-84 je jugoslavenska inačica sovjetskoga T-72. Ima domaći SUP, poboljšani kompozitni oklop i 1000 ks dizel motor. M-84 ušao je u službu Jugoslavenske narodne armije u 1984. godine.
Bilo je oko 240 tvornica iz bivše Jugoslavije koje su izravno sudjelovale u proizvodnji M-84 tenka plus oko 1000 onih koji su sudjelovali indirektno.
Tijekom 1980-ih pokrenut je projekt za razvoj tenka koji bi zamijenio tenk Vihor. Za razliku od M-84, Vihor nije bio kopija T-72 tenka nego projekt vlastitih (jugoslavenskih) stručnjaka. Poslije raspada Jugoslavije projekt izgradnje tenka Vihor se napustio.
Najnovija srpska verzija M-84 tenka je M-84AB1 opremljena sa eksplozivno-reaktivnim oklopom Kontakt-5, AT-11 protutenkovskim projektilima, Agava-2 termovizijom i Štora-1 aktivnim sustavom zaštite. Po ovoj opremi vrlo je sličan ruskom T-90.
2 Dizajn
2.1 Vatrena moć
M-84 je opremljen 125mm topom s automatskim punjenjem koji ima brzinu paljbe 8 granata u minuti. Borbeni komplet se sastoji od 40 granata od kojih je dio smiješten u auro punjaču, a dio u tijelu tenka ispod kupole. Ovaj način spremanja streljiva je naslijedio od sovjetskog T-72, a pokazalo se vrlo opasno.
Na kupoli se još nalaze 7.62mm strojnica i 12.7mm protuzračna strojnica.
2.2 Oklopna zaštita
M-84 ima vrlo sličan oklop kao i T-72. Višeslojni oklop sastoji se od čelika, aluminija, titana i drugih materijala. Na ovaj oklop može se još postaviti eksplozivno-reaktivni oklop Kontakt-5 i aktivni sustav zaštite Štora-1. Ovaj oklop daje efektivnu debljinu od oko 500 mm. Na prednjem dijelu kupole M-84 ima 12 bacača dimne zavjese i postavljen reflektor za blisku borbu noću.
U tenk je ugrađena i dobra zaštita od radijacije i dijelovanje kemijskih i bioloških oružja.
2.3 Pokretljivost
Osnovni M-84 bili su opremljeni s 12-cilindričnim vodom hlađenim V46-6 dizel motorom, snage 574 kW. Poboljšani M-84A ima moderniji i jači V46-TK 735 kW (1,000 KS) motor. Maksimalan kapacitet spremnika je 1,200 l s kojim može priječi 450 km, a sa dodatnim spremnicima 650 km.
Hrvatske verzija M-84A4 ima snažniji njemački motor sa 820 kW (1100 ks), dok M-95 Degman ima 895 kW (1200 ks) najjači motor od svih verzija M-84 tenka.
Tenk M-84 bez ikakve pripreme može savladati vodenu prepreku dubine 1.2 metra ili 5 metara sa disalicom.
3 Ratna povijest
3.0.1 Desetodnevni rat
Tijekom Desetodnevnog rata u Sloveniji JNA je koristla M-84 tenkove koji su se poslije sukoba povukli u Hrvatsku i Srbiju od kuda je planiran napad na Hrvatsku. Slovenija je zarobila nekoliko M-84 tenkova koji su nakon povlačenja JNA ostali u vojarnama.
3.0.2 Domovinski rat
U Domovinskom ratu obje strane su upotrebljavale M-84 tenk. Velik broj tenkova je korišten od strane JNA u Bitci za Vukovar u kojoj su vukovarski branitelji na Trpinjskoj cesti pod zapovjedništvom Blage Zadre uništili oko 100 oklopnih vozila od kojih je bio najveći broj T-55 tenkova i oko 20 M-84 tenkova. Tijekom Bitke za vojarne Hrvatska vojska zarobila je oko 50 M-84 tenkova koji su kasnije korišteni u svim većim operacijama oslobađanja hrvatskog teritorija. Točan broj uništenih M-84 tenkova u Domovinskom ratu je nepoznat.
3.0.3 Rat u Bosni i Hercegovini
U ratu u Bosni i Hercegovini upotrebljavani su većinom stariji T-55 tenkovi, dok su M-84 tek ponegdje. Na početku rata Republika Srpska Krajina veliku većinu M-84 tenkova koji su bili u bosanskim vojarnama pripojila sebi (oko 150-200 tenkova M-84), dok je Armija BiH imala samo 3. Veći broj tenkova M-84 korišten je tijekom opsade Sarajeva i manjih lokalnih sukoba. Broj uništenih M-84 tenkova u ratu u BiH je nepoznat.
3.0.4 Rat na Kosovu
Tijekom Rata na Kosovu Srpska vojska je masovno koristila tenkove M-84 i T-55. NATO je tvrdio da je uništio 300 srpskih tenkova što bi bilo oko 30 % svih srpskih tenkovskih snaga, a u stvari su se oni povukli nakon doladka mirovnih snaga. Kasnije se utvrdilo da je NATO zračnim napadima uništio samo 14 od kojih su 9 M-84 i 5 T-55.

Oružje u Domovinskom ratu


Domovinski rat/Sadržaj/Hrvatske postrojbe/Splitsko-dalmatinska županija

Popis postrojbi iz Splitsko-dalmatinske županije:
*1. četa ZNG (Makarska)
*1. dobrovoljačka bojna ZNG (Makarska)
*1. domobranska bojna (Sinj)
*1. obalska artiljerijska baterija 88 mm (Split)
*2. domobranska bojna (Sinj)
*2. obalska artiljerijska baterija 88 mm (Split)
*3. četa ZNG (Vrgorac)
*3. obalska artiljerijska baterija 85 mm (Split)
*3. satnija "MPU" (Split)
*4. brigada A ZNG „Pauci ''ili''4. motorizirana gardijska brigada „Pauci“ ''ili'' 4. gardijska brigada „Pauci“ (Split)
*"A " bojna 116. brigade ZNG
*4. laki artiljerijsko-raketni divizijun PZO (Split)
*4. obalska artiljerijska baterija 85 mm (Brač)
*6. domobranska pukovnija ''ili'' 6. pukovnija domobranska (Split)
*16. domobranska pukovnija (Sinj)
*20. divizijun topnički (Split)
*20. eskadrila za djelovanje na moru (Split)
*40. bojna inženjerijska (Solin)
*60. bojna "Ludvig Pavlović" (Vrgorac)
*66. laki artiljerijsko-raketni divizijun PZO "R" ''ili'' 204. brigada PZO (Split)
*72. bataljun Vojne policije Operativne zone ''ili'' Bataljun Vojne policije Operativne zone ''ili'' 71. bojna Vojne policije (Split)
*73. bojna Vojne policije (Split)
*95. baza zrakoplovna (Split)
*114. brigada HV (Split)
*115. brigada HV (Imotski)
*126. brigada HV (Sinj)
*126. pukovnija domobranska (Sinj)
*141. brigada HV (Split)
*156. brigada HV ''ili'' 156. pukovnija domobranska (Makarska)
*158. brigada HV (Split)
*254. satnija veze (Split)
*276. satnija za Elektronsko djelovanje (Split)
*306. logistička brigada (Split)
*308. pomorska logistička baza (Split)
*413. bitnica obalno topnička (Vis)
*417. obalno topnička bitnica (Split)
*504. satnija ABKO (Split)
*Četa veze Operativne zone ''ili'' Satnija veze Zborno područje (Split)
*Bataljun mornaričko-desantne pješadije ''ili'' u 53. bojna mornaričko-desantnog pješaštva (Split)
*Bataljun veze ''ili'' Bojna veze Hrvatska ratna mornarica (Split)
*Biblioteka Hrvatska ratna mornarica (Split)
*Centar za obuku i odgoj vojnika ''ili'' Središte za obuku i odgoj vojnika (Sinj)
*Divizijun pomorskih i kopnenih diverzanata (Split)
*Djelatna satnija ZNG (Split)
*Dom časnički Hrvatska ratna mornarica (Split)
*Domobranska bojna (Brač)
*Domobranska bojna (Hvar)
*Domobranska bojna (Imotski)
*Domobranska bojna (Kaštela)
*Domobranska bojna (Korčula)
*Domobranska bojna (Makarska)
*Domobranska bojna (Omiš)
*Domobranska bojna (Solin)
*Domobranska bojna (Trogir)
*Dragovoljna postrojba (Split)
*Grupa za asanaciju terena pri Operativnoj zoni (Split)
*Izviđačka četa (Split) ''ili'' Izvidnička satnija Operativne zone (Split) ''ili'' 264. izvidničko-diverzantska satnija (Knin)
*Medicinske ustanove Hrvatska ratna mornarica ''ili'' Institut pomorske medicine (Split)
*Minsko-protuminski divizijun ''ili'' 54. divizijun minsko-protuminski (Split)
*Mješovita zrakoplovna eskadrila (Split)
*Mješoviti odred mornaričke pješadije (Hvar)
*Mješoviti odred mornaričke pješadije (Vis)
*Mješoviti odred mornaričke pješadije (Brač)
*Mornarički nastavni centar ''ili'' Mornaričko učilište (Split)
*Mornaričko-tehnička raketna baza ''ili'' 96. mornaričko-tehnička raketna baza (Split)
*Obavještajni centar ''ili'' Središnjica obavještajna (Split)
*Orkestar Hrvatska ratna mornarica (Split)
*Pomorski muzej (Split)
*Računovodstveni centar Operativne zone (Split)
*Samostalna domobranska satnija (Vis)
*Samostalna domobranska satnija (Vrgorac)
*Samostalni zrakoplovni vod (Sinj)
*Satnija mornaričke pješadije (Šolta)
*Satnija OSMiO ''ili'' 274. satnija OSMiO (Split)
*Satnija taktičkih snajpera (Split)
*Vod dobrovoljaca općinskog sekretarijata - Dragovoljci iz D. Stubice (Split)
*Zapovjedništvo Hrvatske ratne mornarice (Split)
*Zapovjedništvo Operativne zone Split ''ili'' Zapovjedništvo Zborno područje (Split)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Imotski)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Sinj)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Split)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Vis)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Vrgorac)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Vrgorac)
*IX. srednjodalmatinske bojne HOS-a ''Rafael-vitez-Boban'' (Split) - izvan ustroja
*Šibensko-kninsk županija
*1. domobranska bojna ''ili'' 15. domobranska pukovnija "R" ''ili'' 15. pukovnija domobranska (Šibenik)
*1. obalska artiljerijska baterija 90 mm (Žirje/sjeverno)
*2. domobranska bojna (Šibenik)
*2. obalska artiljerijska baterija 90 mm (Žirje/južno)
*14. topnički divizijun (Šibenik)
*20. topnički divizijun (Šibenik)
*113. brigada "R" ''ili'' 113. brigada HV ''ili'' 113. brigada pješačka (Šibenik)
*142. brigada HV ''ili'' 142. pukovnija domobranska (Drniš)
*272. satnija mornaričkog pješaštva (Šibenik)
*306. baza logistička (Knin)
*306. logistička brigada (Drniš)
*416. bitnica obalno topnička (Žirje)
*Artiljerijska baterija samovoznih lakih višecjevnih raketa 122 mm (Šibenik)
*Domobranska bojna (Drniš)
*Domobranska bojna (Knin)
*Obalna topnička grupa (Šibenik) ''ili'' 412. bitnica obalno topnička (Rogoznica)
*Obalska artiljerijska baterija 100 mm (Rogoznica - Kruščica)
*Obalska artiljerijska baterija 88 mm (Rogoznica)
*Pomorske snage Šibenik ''ili'' Pomorske snage "A" (Split) ''ili'' Flota Hrvatska ratna mornarica (Split)
*Pomorsko zapovjedništvo za srednji Jadran (Šibenik)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Knin)
*Zapovjedništvo Zborno mjesto (Šibenik)

Hrvatske postrojbe


Španjolski jezik/Lekcija/¿Qué te gusta hacer?

Lección 5 — ¿Qué te gusta hacer?
1 Dijalog
Rječnik
Todo el tiempo, Stalno
¡Hasta mañana!, Do sutra
Divertido, Zabavan
:''Raúl'': ¡Hola, Sofía! ¿Te gustan los deportes?
:''Sofía'': Buenos días. Me encanta jugar al fútbol. ¿Y tú?
:''Raúl'': No mucho. Sin embargo, practico natación todo el tiempo.
:''Sofía'': Ah, no puedo nadar. ¿Juegas al ajedrez?
:''Raúl'': Sí, me encanta; es un juego muy divertido.
:''Sofía'': Sí. ¡Adiós, Raúl!
:''Raúl'': ¡Hasta mañana!
Prijevod (pričekajte do kraja lekcije).
2 Sportovi i Aktivnosti
Croata, Español
Sport, Un deporte
Igra, Un juego
Aktivnost, Una actividad
Igrati, Jugar
Vježbati,trenirati, Practicar
Nogomet, El fútbol
Američki nogomet, El fútbol americano
Ragbi, El rugby
Tenis, El tenis
Kriket, El críquet
Plivanje, La natación
Džudo, El judo
Šah, El ajedrez
Pjevati, Cantar
Čitati, Leer
Plivati, Nadar
Gledati TV, Ver la tele
Puno, Mucho
Mnogi, Muchos
; Napomene
* U španjolskom, ako je neka aktivnost igra, tada se "igra" (''jugar''), inače se "prakticira,trenira" (''practicar''). Na primjer, ''jugar el tenis'' ("igrati tenis") ali ''practicar la natacíon'' ("trenirati plivanje").
* Svi su glagoli pravilni osim:
**''Jugar'' (dolje je detaljno objašnjeno)
**''Ver'' (veo, ves, ve, vemos, veis, ven)
; Primjeri
*''Veo mucho la tele.''*: Puno gledam TV.
*''Practico natación.''*: Treniram plivanje.
*''¿Practicas judo?''*: Treniraš li džudo?
*''Practicamos muchas actividades.''*: Treniramo mnoge aktivnosti
*''¿Por qué cantáis?''*: Zašto pjevate?
*''¿Cuándo lee?''*: Kada čita?
Rješite vježbe.
3 Glagoli koji mijenjaju osnovu
''Jugar'' spada u prvu grupu nepravilnih glagola; poznatih kao glagoli koji mijenjaju osnovu. U biti, u oblicima za "ja", "ti", "on/ona/ono" i "oni" , ''u'' ili ''o'' postaju ''ue''. Dolje je prikazano kako se konjugira glagol ''jugar''.
Croata, Español
Ja igram, Juego
Ti igraš, Juegas
On/ona/ono igra, Juega
Mi igramo, Jugamos
Vi igrate, Jugáis
Oni igraju, Juegan
; Drugi glagoli koji se ovako konjugiraju
*''poder'' ("moći"): puedo, puedes, puede, podemos, podéis, pueden
*''dormir'' ("spavati"): duermo, duermes, duerme, dormimos, dormís, duermen
*''encontrar'' ("naći"): encuentro, encuentras, encuentra, encontramos, encontráis, encuentran
; Napomene
* Iza glagola ''jugar'' uvijek ide ''a'': ''jugar a''. U španjolskom, ''a el'' se steže u ''al'' a ''de el'' se steže u ''del''. Znači, kaže se ''juego al rugby''.
* Iza glagola ''poder'' ("moći") obično slijedi drugi glagol, taj glagol mora biti u infinitivu. Na primjer, ''puede leer'' ("može čitati").
; Primjeri
*''Juego al tenis.''*: Igram tenis.
*''¿Jugáis al ajedrez?''*: Igrate li šah?
*''¿Qué deportes juegas?''*: Koje sportove igraš?
*''¿Cuándo juegan al fútbol?''*: Kada igraju nogomet?
*''¿Puedes cantar?''*: Možeš li pjevati?
*''¿Dónde duermes?''*: Gdje spavaš?
Rješite vježbe.
4 Složene rečenice
Do sada smo se bavili samo jednostavnim rečenicama — "Moje ime je Santiago" (''Me llamo Santiago''); "Grad je bučan" (''La ciudad es ruidosa''); "Igram američki nogomet" (''Juego al fútbol americano''). Zar ne bi bilo super kod bismo ih mogli spojiti? Dolje su navedene neke riječi pomoću kojih ćemo moći napraviti duže i pametnije rečenice. TE se riječi upotrebljavaju kao i u hrvatskom.
Također sve što smo do sada napisali je bilo afirmativno ("Radim ovo, radim ono"). Da bismo negirali rečenicu dodamo ''no'' ("ne") ili ''nunca'' ("nikada") ispred glagola. Na primjer, ''No juego al rugby'' ("Ne igram ragbi"); ''Nunca como manzanas'' ("Nikad ne jedem jabuke").
Croata, Español
I, Y
Ili, O
Jer,zato što, Porque
Ali, Pero
Također, También
Stoga, Así
; Napomena
*''Porque'' ("jer,zato što") i ''Por qué'' ("zašto") su vrlo slični i lako se možete zabuniti pa pripazite na to.
; Primjeri
*''Me llamo Chris y mi cumpleaños es el veinte de agosto.''*: Zovem se Chris i moj rođendan je dvadesetog kolovoza.
*''Me llamo Raúl, pero él se llama Roberto.''*: Zovem se Raúl, ali on se zove Robert.
*''No practica judo.''*: Ne trenira džudo.
*''Juego al fútbol americano y practico natación también.''*: Igram američki nogomet i također treniram plivanje.
*''No vivo en una ciudad porque las ciudades son ruidosas.''*: Ne živim u gradu zato što su gradovi bučni.
Rješite vježbe.
5 ¿Qué opinas sobre los deportes?
Da biste nekog pitali što misli, upotrijebite ''Qué opinas sobre'' ("Što misliš o") i ono o čemu vas mišljenje zanima (''¿Que opinas sobre los deportes?'' znači "Što misliš o sportovima?").
5.1 Gustar
Ovaj glagol odgovara hrvatskom "sviđati se,dopadati se" , npr. ''me gusta'' ("sviđa mi se,dopada mi se") ,znači moramo upotrijebiti i zamjenicu; Oblici za zamjenice su navedeni dolje.
Croata, Español
Meni, Me
Tebi, Te
Njemu/njoj/njemu, Le
Nama, Nos
Vama, Os
Njima, Les
; Napomen
* Kao i kod svakog drugog glagola možemo staviti ''no'' ispred njega, da bismo rekli "ne sviđa mi se/ne dopada mi se" (''No me gusta'').
* Ako volite neku aktivnost upotrijebite infinitiv: "Dopada mi se plivati/Sviđa mi se plivati" (''Me gusta nadar'').
*''Gusta'' znači "sviđa se", znači taj oblik koristimo kad imamo jednu stvar. Ako imamo više stvari (na primejer, žene), dodamo "n" (''Me gustan las mujeres'' - "Dopadaju mi se žene").
*Nekad je ljepše prevesti ovaj glagol s "volim,..."
5.2 Ljubav i Mržnja
Pomalo je glupavo samo reći da nam se nešto dopada tj. ne dopada. Ako želimo reći da nešto "volimo" upotrijebit ćemo ''encanta'' umjesto ''gusta'' (''Me encanta leer'' znači "Volim čitati"). Da biste rekli da nešto "mrzite", upotrijebite pravilan glagol ''Odiar'' (odio, odias, odia, odiamos, odiáis, odian).
Također možete upotrijebiti ''nada'' ili ''mucho'' da biste naglasili da vam nešto ''gusta''. Na primjer, ''No me gusta nada ver la tele'' ("Uopće mi se ne sviđa gledati TV/Uopće ne volim gledati TV"); ''Me gusta mucho el ajedrez'' ("Jako volim šah/Jako mi se dopada šah").
; Primjeri
*''¿Que opinas sobre el ajedrez?''*: Što misliš o šahu?
*''Me gusta el críquet.''*: Sviđa mi se kriket.
*''No le gustan los deportes.''*: Ne dopadaju mu se sportovi.
*''Nos gusta jugar al rugby y fútbol.''*: Nama se dopada igrati ragbi i nogomet.
*''Les gusta mucho nadar, pero no pueden cantar.''*: Njima se jako sviđa (/jako vole) plivati, ali ne mogu pjevati.
*''¿Te gusta practicar la natacíon?''*: Dopada li ti se (voliš li) trenirati plivanje?
*''¿Por qué os gusta el tenis?''*: Zašto se vama sviđa (zašto volite) igrati tenis?
*''Odian el ajedrez.''*: Mrze šah.
*''Me encantan los deportes, así vivo en la ciudad.''*: Volim sportove, stoga živim u gradu.
Rješite vježbe.
6 Sažetak
U ovoj ste lekciji naučili:
* Riječi za neke sportove i aktivnosti (''el rugby; la natación; cantar'').
* Kako reći da igrate ili trenirate nešto (''juego al rugby; practicamos natación'').
* O nekoliko glagola s promjenom osnove (''encuentro, encuentras, encuentra, encontramos, encontráis, encuentran'')
* Kako napraviti duže i "pametnije" rečenice (''no; nunca; así; pero'').
* Kako pitati nekoga za mišljenje (''¿Qué opinas sobre el fútbol?; ¿Te encanta leer?'')
* Kako izreći svoje mišljenje (''Me gusta; Le gustan; Me encanta; Odiamos'')
Sada rješite vježbe vježbe, i prevedite dijalog na početku lekcije prije nego što prijeđete na šestu lekciju...

Španjolski jezik