Latinski jezik/Lekcija/četvrta

Lekcija 4 — Lectio quarta — C. Iulius Cesar: Commentarii de bello Gallico
1 Tekst - Structura verborum
Gallia est omnis divisa1 in partes tres, quarum2 unam incolunt Belgae, aliam3 Aquitani, tertiam qui ipsorum4 lingua Celtae, nostra Galli appellantur5. Hi6 omnes lingua, institutis, legibus inter se7 differunt8. Gallos ab9 Aquitanis Garumna flumen, a9 Belgis Matrona et Sequana dividit. Horum omnium10 fortissimi11 sunt Belgae, propterea quod a cultu atque humanitate provinciae longissime absunt, minimeque ad eos mercatores saepe commeant atque ea quae ad effeminandos animos pertinent important, proximique sunt Germanis, qui trans Rhenum incolunt, quibuscum continenter bellum gerunt. Qua de causa Helvetii quoque reliquos Gallos virtute praecedunt, quod fere cotidianis proeliis cum Germanis contendunt, cum aut suis finibus eos prohibent aut ipsi in eorum finibus bellum gerunt. Eorum una, pars, quam Gallos obtinere dictum est, initium capit a flumine Rhodano, continetur Garumna flumine, Oceano, finibus Belgarum, attingit etiam ab Sequanis et Helvetiis flumen Rhenum, vergit ad septentriones. Belgae ab extremis Galliae finibus oriuntur, pertinent ad inferiorem partem fluminis Rheni, spectant in septentrionem et orientem solem. Aquitania a Garumna flumine ad Pyrenaeos montes et eam partem Oceani quae est ad Hispaniam pertinet; spectat inter occasum solis et septentriones.
----1 est divisa je pasivni perfekta od ''divĭdo, 3. -visi, visum''; prevedi je podjeljena2 quarum prevedi čiji3 aliam prevedi drugi4 ipsorum je fraza; prevedi u svom5 appellantur je pasivni prezent; prevedi zovu se6 hi je množina od ''hic, haec, hoc''; prevedi ovi7 inter, inter se prevedi među, međusobno8 differunt dolazi od nepravilnog glagola ''differo, differre, distuli, dilatum''; prevedi razlikuju se9 ab, a je prijedlog s ablativom; prevedi od10 horum omnium je fraza; prevedi od svih ovih11 fortissimi je superlativ od ''fortis, -e''; prevedi najhrabriji
2 Rimske znamenke
Osnovne rimske znamenke su:
Rimska znamenka, Arapska znamenka
I, 1
X, 10
L, 50
C, 100
D, 500
M, 1000
Ostale su brojeve zapisivali na drugačiji način. Ako je ispred većeg broja bio manji, tada se od većeg broja oduzeo taj manji, a u drugom slučaju su se zbrajali. No, broj 4 su zapisivali malo drugačije. Originalno se taj broj zapisivao kao IIII, jer je broj IV označavao njihovog boga Jupitera (prije Rimljani nisu poznavali slovo U; umjesto njega su koristili V, pa je broj četiri, IV, bio prva dva slova u imenu njihovog boga Jupitera, IVPPITER). U novije je vrijeme uvedeno pravilo zbrajanja, odnosno oduzimanja. Pronađeni su zapisi s IIIII (5) i IIX za 8 te VV za 10. Na nekim je zgradama bio MDCCCCX (1910). Zapis o godini krunidbe kralja Zvonimira iz 925. godine je zapisan kao DCCCCXXV umjesto CMXXV.
Rimljani su veće brojeve od 4000 zapisivali na drugačiji način. Stavljali su crto iznad pojedinih brojeva koja je označavalo 1000, tj. množenje s tisuću. Pa se tako broj 5000 pisao kao V, a 1 000 000 kao M. Koristili su i | koja je označavala množenje sa sto. | su koristili kao zagradu, npr. broj 500 000 |V|
O decimalnim brojevima kasnije!
3 Gramatika - Grammatica
3.1 Imenice - 4. ili U - deklinacija/Substantiva - IV. aut U - declinatio
Imenice ove deklinacije se dijele na:
*imenice srednjeg roda ''te''*imenice muškog i ženskog roda
Imenice muškog i ženskog roda se dekliniraju na sljedeći način:
Imenice srednjeg roda dekliniraju se ovako:
;Komentar:*kao što vidite, nominativi i vokativi su jednaki
*imenicama srednjeg roda su dativ, akuzativ, vokativ i ablativ jednine jednaki
*postoje imenice koje dativ i ablativ množine imaju na ubus, a to su:
*portus, -us, m. = luka
*quercus, -us, f. = hrast
*specus, -us, m. = pećina
*lacus, -us, m. = jezero
*acus, -us, f. = igla
*arcus, -us, m. = luk (oružje, ''strijeljanje iz luka'')
*partus, -us, m. = porod
3.2 Perfekt aktivni
Za tvorbu perfekta aktivnog (to je obični perfekt, npr. ''učio sam''), koristi se perfektna osnova. Kod nepravilnih glagola, ona je treći oblik glagola u navođenju. (npr. ''moneo, 2. monui, monitum'') Kod pravilnih glagola (npr. ''amo, 1.''), tvori se dodavanjem v na osnovu glagola (amo = osnova ama + v = amav). To je perfektna osnova. Kod nepravilnih se glagola odbaci -i kod trećeg oblika glagola kako bi se dobila perfektna osnova. Glagoli svih konjugacija dobivaju jednake nastavke. Evo primjera:
amo, 1. (amavi)
;Komentar:*u trećem licu množine nastavak je erunt; stariji oblik je s nastavkom ere (amaverunt i amavere)
Primjer perfekta nepravilnog glagola:
moneo, 2. monui, monitum
3.3 Imenice - 5. ili E - deklinacija/Substantiva - V. aut E - declinatio
Od imenica ove deklinacije u klasičnom latinitetu, samo imenice dies, -ei, m./f. (dan) i res, -ei, f. (stvar) imaju sve oblike (i jedninu i množinu).
Ovako se dekliniraju:
;Komentar:*imenica dies, -ei, m./f. može biti i ženskog roda kada označava rok
3.4 Pridjevi treće deklinacije - Adiectiva III. declinationis
Ovi se pridjevi dijele na:
*pridjevi s tri završetka (imaju tri različita oblika za svaki rod)
*pridjevi s dva završetka (imaju dva različita oblika za rod: muški i ženski rod je jednak)
*pridjevi s jednim završetkom (imaju jedan oblik za rod: muški i ženski rod je jednak, srednji rod ima malene razlike)
Pridjevi s tri završetka: (acer, acris, acre)
;Komentar:*ovi pridjevi pripadaju I - osnovi
*ablativ jednine završava na -i, genitiv množine na -ium, a nominativ, akuzativ i vokativ množine srednjeg roda na -ia
Pridjevi s jednim završetkom: (felix, -icis)
;Komentar:*razlike između srednjeg i muškog/ženskog roda su: akuzativ jednine srednjeg roda jednak je nominativu, nominativ, akuzativ i vokativ množine srednjeg roda završava na -ia.
4 Sažetak
U ovoj lekciji ste naučili:
*osnovne rimske znamenke
*deklinaciju imenica četvrte deklinacije
*perfekt aktivni prve konjugacije
*deklinaciju imenica pete deklinacije
*pridjeve koji se dekliniraju po trećoj deklinaciji

Latinski jezik


Latinski jezik/Lekcija/druga

Lekcija 2 — Lectio secunda — Viden'?
1 Dijalog - Dialogus
...
:''Iulius'': Ave!
:''Iohannes'': Ave!
:''Iulius'': Videsne amicum meum Marcum?
:''Iohannes'': Non, sed video amicam tuam bonam Iuliam.
:''Iulius'': Amasne Iuliam?
:''Iohannes'': Sic est,eam amo sed ea non me amat.
:''Iulius'': Ea est bona amica,sed Placus bonus amicus non est.
:''Iohannes'': Num is amicus tuus est?
:''Iulius'': Non est!
...
2 Riječi - Verba
Croatice, Latine
li, -ne*
prijatelj, amicus, -i, m.
prijateljica, amica, -ae, f.
vidjeti, video, 2. vidi, visum
voljeti, amo, 1.
biti, sum, esse, fui
ali, sed
tako, sic
ne, non
dobar, bonus, 3
zar, num*
; Komentari:* -ne je upitna čestica (u indikativnim rečenicama - to su ove uobičajene rečenice) što znači da služi u tvorbi pitanja; spaja se s riječi na koju se odnosi (to je obično prva riječ u rečenici i glagol)
*''num'' se koristi kad se kao odgovor očekuje ''ne''
3 Gramatika - Grammatica
Imenice (''dijete, čovjek, žena''), pridjevi (''lijep, glup''), zamjenice (''on, ja, moj'') i brojevi (''prvi, dva'') se dekliniraju (sklanjaju) što znači da mijenjanjem svog oblika određuju svoju funkciju u rečenici.
Npr. u hrv.: Učitelj čita knjigu. ''Učitelj'' je u nominativu zato što je subjekt rečenice, a ''knjigu'' je u akuzativu zato što je izravni (bliži) objekt uz predikat ''čita''.
Bliži (izravni/direktni/upravni) objekt je u latinskom u akuzativu (kao i u hrv.)
Bliži objekt je objekt koji dolazi uz glagole uz koje se može postaviti pitanje: koga? ili što?. Npr. vidjeti [koga,što] ''učenika''
Glagoli (''učim, čitam, jedu'') se konjugiraju (sprežu). Kada kažemo da se glagoli konjugiraju (sprežu) to znači da (najčešće dodavanjem nastavaka) mijenjamo osobine poput: lica, vremena, načina, broja, stanja...
Npr.: Učim (ja, a ne ti; sada, a ne jučer...)
Čitao si (ti, a ne ja; jučer, a ne sada)
3.1 Rečenice
Rečenice se sastoje od riječi, a one koje se sastoje od subjekta i predikata zovu se ''jednostavne rečenice''. Ako im pridodamo objekt(e) ili priložne oznake dobit ćemo ''jednostavne proširene rečenice''.
Subjekt je uvijek u nominativu. Predikat se slaže sa subjektom u licu, broju (i rodu kada je to moguće).
U lat. kao i u hrv. postoje
*dva broja (numerus):
**jednina (singularis)
**množina (pluralis)
*3 lica (persona): prvo (ja, mi - ego, nos), drugo (ti, vi - tu, vos), treće (on, ona, ono, oni, one, ona - is, ea, id, ei, eae, ea ili ille, illa, illud, illi, illae, illa)
*3 roda (genus): muški (masculinum), ženski (femininum), srednji (neutrum)
*6 padeža (casus): nominativ (nominativus), genitiv (genitivus), dativ (dativus), akuzativ (accusativus), vokativ (vocativus), ablativ (ablativus)
U latinskom postoje 4 konjugacije, no u ovoj lekciji počet ćemo s prve dvije. Konjugacije se razlikuju prema prezentskoj osnovi (koja se najbolje vidi u infinitivu prezenta).
Počnimo! ''Incipiamus''!
Prije nego što počnemo, naučit ćemo još jedan pojam vezan uz glagole, a to je infinitiv. Infinitiv je neodređeni glagolski način. Kažemo neodređeni zato što za razliku od određenih glagolskih oblika ne označuje lice niti broj (u hrv. ne označuje niti vrijeme). Npr. pisati, učiti, peći. U hrv. infinitivni nastavak je –ti ili –ći dok je to u latinskom –re.
3.2 Glagoli - 1. ili A - konjugacija/Verba - I. aut A - coniugatio
Infinitiv u prvoj konjugaciji završava na '–are'.
Zovemo je a-konjugacijom zato što joj osnova završava na –a. To vidimo u infinitivu, ispred nastavka –re je slovo a.
U ovoj lekciji ćemo naučiti kako se glagoli prve konjugacije konjugiraju u prezentu:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, am''ā''re, voljeti
1.l.jd., amo, volim
2.l.jd., am''a''s, voliš
3.l.jd., am''a''t, voli
lice, latinski, hrvatski
1.l.mn., am''ā''mus, volimo
2.l.mn., am''ā''tis, volite
3.l.mn., am''a''nt, vole
;Komentari
* prezentskoj osnovi (ona se razlikuje u pojedinim konjugacijama) dodajemo podebljane nastavke u svim konjugacijama
* glagoli se u rječniku navode ovako: 'amo, 1.' što se čita ''amo, amare, amavi, amatum'', broj označava konjugaciju
* amo = prvo lice singulara prezenta/1. l. sg. (volim, ljubim); amare = infinitiv glagola (voljeti, ljubiti); amavi = prvo lice singulara perfekta/1. l. sg. (volio sam, ljubio sam); amatum = glagolski pridjev u srednjem rodu (voljeno, ljubljeno)
* kod ove konjugacije glagoli su uglavnom pravilni
* lični nastavci se dodaju na osnovu koju dobijemo uklanjanjem nastavka '-re' u inf. (npr. ama-re), samo što se u 1.l.jd (prvo lice jednine) ama + o steže u amo.
Kako bismo glagol negirali, dodamo non ispred glagola.
Amo Volim
Non amo Ne volim
3.3 Glagoli - 2. ili E - konjugacija/Verba - II. aut E - coniugatio
Infinitiv u drugoj konjugaciji završava na '–ere'.
Zovemo je e-konjugacijom zato što joj osnova završava na –e. To vidimo u infinitivu, ispred nastavka –re je slovo e.
Glagoli 2.konjugacije se u prezentu konjugiraju ovako:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, vid''ē''re, vidjeti
1.l.jd., vid''e''o, vidim
2.l.jd., vid''e''s, vidiš
3.l.jd., vid''e''t, vidi
lice, latinski, hrvatski
1.l.mn., vid''ē''mus, vidimo
2.l.mn., vid''ē''tis, vidite
3.l.mn., vid''e''nt, vide
;Komentari
* glagoli se u rječniku navode ovako: 'video, 2. vidi, visum' što se čita ''video, videre, vidi, visum'', broj označava konjugaciju
* video = prvo lice singulara prezenta/1. l. sg. (vidim); videre = infinitiv glagola (vidjeti); vidi = prvo lice singulara perfekta/1. l. sg. (vidio sam); visum = glagolski pridjev (viđeno)
* podebljani dijelovi su nastavci
* lični nastavci se dodaju na osnovu koju dobijemo ukljanjanjem nastavka '-re' u inf. (npr. vide-re)
3.4 Glagol - sum, esse, fui
Naučit ćemo jedan nepravilan glagol, a to je glagol ''sǔm, esse, fui'' koji znači ''biti''.
U prezentu se konjugira ovako:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, esse, biti
1.l.jd., sum, (je)sam
2.l.jd., es, (je)si
3.l.jd., est, je(st)
lice, latinski, hrvatski
1.l.mn., sumus, (je)smo
2.l.mn., estis, (je)ste
3.l.mn., sunt, (je)su
I za razliku od ostalih glagola, glagol "biti" ne mora doći na kraju rečenice ili surečenice.
3.5 Imenice - Substantiva
Imenice se dekliniraju po broju i padežu. U latinskom postoji šest padeža (nominativ, genitiv, dativ, akuzativ, vokativ i ablativ):
casus (padež), pitanje
nominativus, quis?, quid?
genitivus, cuius?
dativus, cui?
accusativus, quem?, quid?
vocativus, o!
ablativus, quo?, ubi?, quocum?
Komentari:
* Kako kod glagola postoje konjugacije, tako kod imenica postoje deklinacje. Postoji 5 deklinacija.
* Imenice su svrstane prema završnom glasu osnove, a on se dobije tako da se u genitivu množine oduzme nastavak
* Latinski padež ablativ u hrvatskom jeziku odgovara padežima lokativu i instrumentalu pa ga možemo prevesti i lokativom i instrumentalom
3.6 Imenice - 1. ili A - deklinacija/Substantiva - I. aut A - declinatio
Zove se a-deklinacija zato što imenična osnova završava na -a.
Imenice su većinom ženskog roda. Izuzeci su imenice koje označavaju mušku osobu, npr. ''agricola, ae, m.'' = ratar; ''pharmaceuta, ae, m.'' - apotekar, farmaceut
padež, jednina
N, a
G, ae
D, ae
A, am
V, a
Ab, a
padež, jednina, prijevod
N, amīca, ''prijateljica''
G, amīcae, ''prijateljice''
D, amīcae, ''prijateljici''
A, amīcam, ''prijateljicu''
V, amīca, ''prijateljice!''
Ab, amīca, ''o prijateljici, s prijateljicom''
padež, množina
N, ae
G, ārum
D, is
A, as
V, ae
Ab, is
padež, množina, prijevod
N, amīcae, ''prijateljice''
G, amicārum, ''prijateljica''
D, amīcis, ''prijateljicama''
A, amīcas, ''prijateljice''
V, amīcae, ''prijateljice!''
Ab, amīcis, ''o prijateljicama, s prijateljicama''
Imenice se u rječniku navode u slijedećem obliku: ǎmīcǎ, -ae, f. ''prijateljica'' što se čita ǎmīcǎ, ǎmīcae, fēmǐnīnǔm
3.7 Imenice - 2. ili O - deklinacija/Substantiva - II. aut O - declinatio
U drugoj deklinaciji imenice su muškog (māscǔlīnǔm) ili srednjeg roda (něǔtrǔm).
Imenice na -ǔs i -er su u većini slučajeva muškog roda.
padež, jednina
N, us
G, i
D, o
A, um
V, e
Ab, o
padež, jednina, prijevod
N, popǔlus, ''narod''
G, popǔli, ''naroda''
D, popǔlo, ''narodu''
A, popǔlum, ''narod''
V, popǔle, ''narode!''
Ab, popǔlo, ''o narodu, s narodom''
padež, množina
N, i
G, ōrum
D, is
A, os
V, i
Ab, is
padež, množina, prijevod
N, popǔli, ''narodi''
G, populōrum, ''naroda''
D, popǔlis, ''narodima''
A, popǔlos, ''narode''
V, popǔli, ''narodi!''
Ab, popǔlis, ''o narodima, s narodima'';komentar:*postoje i imenice na -er koje se dekliniraju po ovoj deklinaciji. Važno je da se kod nekih događa glasovna promjena nepostojano e, tj. u svim padežima osim nominativa i vokativa jednine nemaju taj e, nego samo -r. Primjer takve imenice je magister, -tri, m = učitelj. Ovakve imenice u rječniku zbog toga imaju naveden cijeli zadnji slog kako bi se vidlo događa li se glasovna promjena ili ne. Primjer imenice koja nema glasovnu promjenu jest puer, -eri, m. = dječak. Imenica vir,-i, m. se također deklinira po ovoj deklinaciji (iako ne završava niti na us niti na er).
Imenice na -ǔm su srednjeg roda.
padež, jednina
N, um
G, i
D, o
A, um
V, um
Ab, o
padež, jednina, prijevod
N, bellum, ''rat''
G, belli, ''rata''
D, bello, ''ratu''
A, bellum, ''rat''
V, bellum, ''rate!''
Ab, bello, ''o ratu, s ratom''
padež, množina
N, a
G, ōrum
D, is
A, a
V, a
Ab, is
padež, množina, prijevod
N, bella, ''ratovi''
G, bellōrum, ''ratova''
D, bellis, ''ratovima''
A, bella, ''ratove''
V, bella, ''ratovi!''
Ab, bellis, ''o ratovima, s ratovima''
Kao što se može vidjeti iz tablice, imenice srednjeg roda imaju isti oblik u nominativu i akuzativu te dativu i ablativu, kao i u hrvatskom (lokativ).
3.8 Pridjevi - Adiectiva
Pridjevi su riječi poput: lijep, glup, pametan, ružan...
Pridjevi se pridjevaju imenici kako bi je pobliže označili te se s njom slažu u rodu, broju i padežu.
U ovoj lekciji naučit ćemo pridjeve prve i druge deklinacije.
Oni se dekliniraju kao i imenice iz tih deklinacija, tj. dobivaju iste nastavke. Ako pridjev treba biti ženskog roda onda se deklinira po prvoj deklinaciji, a ako treba biti muškog ili srednjeg onda po drugoj deklinaciji.
npr.
padež, jednina(ženski r.), prijevod, jednina(muški r.), prijevod, jednina(srednji r.), prijevod
N, bona, ''dobra'', bonus, ''dobar'', bonum, ''dobro''
G, bonae, ''dobre'', boni, ''dobrog'', boni, ''dobrog''
D, bonae, ''dobroj'', bono, ''dobrom'', bonō, ''dobrom''
A, bonam, ''dobru'', bonum, ''dobrog'', bonum, ''dobro''
V, bona, ''dobra'', bone, ''dobri'', bonum, ''dobro''
Ab, bona, ''o dobroj, s dobrom'', bono, ''o dobrom, s dobrim'', bono, ''o dobrom, s dobrim''
padež, množina(ženski r.), prijevod, množina(muški r.), prijevod, množina(srednji r.), prijevod
N, bonae, ''dobre'', boni, ''dobri'', bona, ''dobra''
G, bonārum, ''dobrih'', bonōrum, ''dobrih'', bonōrum, ''dobrih''
D, bonis, ''dobrim'', bonis, ''dobrim'', bonis, ''dobrim''
A, bonas, ''dobre'', bonos, ''dobre'', bona, ''dobra''
V, bonae, ''dobre'', boni, ''dobri'', bona, ''dobra''
Ab, bonis, ''o dobrim, s dobrim'', bonis, ''o dobrim, s dobrim'', bonis, ''o dobrim, s dobrim''
Npr.:
*''Bona amica.''*: Dobra prijateljica
*''Video bonam amicam.''*: Vidim dobru prijateljicu.
*''Bonus amicus non amat bellum.''*: Dobar prijatelj ne voli rat.
*''Hoc est agricola bonus.''*: Ovo je dobar seljak.
Ovi se pridjevi u rječniku navode ovako: [oblik za muški rod u jednini, 3]
npr: bonus, 3
3 označava da pridjev ima tri završetka, tj. da ima oblike za sva tri roda. To se čita : bonus, bona, bonum.
3.9 Zamjenice - Pronomina
Zamjenice su riječi poput: ja, ti, moj, onaj, taj...
Osobne (lične) - pronomina personalia (ja, ti, mi, vi)
Zamjenice (on, ona, ono te oni, one, ona) su pokazne zamjenice u službi osobne.
U prvoj lekciji smo naučili neke osobne (lične) zamjenice u nominativu, a sada ćemo naučiti i ostale padeže:
padež
N, ego, ''ja'', tu, ''ti'', is/ille, ''on'', ea/illa, ''ona'', id/illud, ''ono''
G, mei, ''mene, me'', tui, ''tebe, te'', eius/illius, ''njega, ga'', eius/illius, ''nje, je'', eius/illius, ''njega, ga''
D, mihi, ''meni, mi'', tibi, ''tebi, ti'', ei/illi, ''njemu, mu'', ei/illi, ''njoj, joj'', ei/illi, ''njemu, mu''
A, me, ''mene, me'', te, ''tebe, te'', eum/illum, ''njega, ga'', eam/illam, ''nju, ju, je'', id/illud, ''njega, ga''
Ab, me, ''mnom'', te, ''tobom'', eo/illo, ''njim'', ea/illa, ''njom'', eo/illo, ''njim''
padež
N, nos, ''mi'', vos, ''vi'', ii (ei)/illi, ''oni'', eae/illae, ''one'', ea/illa, ''ona''
G, nostri, nostrum, ''nas'', vestri, vestrum, ''vas'', eorum/illorum, ''njih, ih'', earum/illarum, ''njih, ih'', eorum/illorum, ''njih, ih''
D, nobis, ''nama'', vobis, ''vama'', iis (eis)/illis, ''njima, im'', iis (eis)/illis, ''njima, im'', iis (eis)/illis, ''njima, im''
A, nos, ''nas'', vos, ''vas'', eos/illos, ''njih, ih'', eas/illas, ''njih, ih'', ea/illa, ''njih, ih''
Ab, nobis, ''nama'', vobis, ''vama'', iis (eis)/illis, ''njima'', iis (eis)/illis, ''njima'', iis (eis)/illis, ''njima''
Napomena: kod zamjenica u ablativu, kada želimo reći ''sa mnom'', zamjenici dodajemo cum (s/sa), a kada želimo reći ''o meni'', ispred zamjenice stavljamo de (o) (npr. mecum, de me)
Napomena: kao ni u hrvatskom, tako ni u latinskom ne koristimo osobne zamjenice uvijek uz glagole, nego samo kad želimo istaknuti tko vrši radnju. Obično kažemo: 'Čitam novine', a ne 'Ja čitam novine'.
Posvojne - pronomina possessiva
Posvojne zamjenice su:
*meus, mea, meum (meus, 3)
*: moj, moja, moje
*tuus, tua, tuum (tuus, 3)
*: tvoj, tvoja, tvoje
*noster, -tra, -trum
*: naš, naša, naše
*vester, -tra, -trum
*: vaš, vaša, vaše
*eius
*: njegov, njegova, njegovo; njezin (njen), njezina (njena), njezino (njeno)
*eorum, earum, eorum
*: njihov, njihova, njihovo
Posvojne zamjenice se dekliniraju kao pridjevi, osim ''eius'' i ''eorum, earum, eorum'' koje se ne dekliniraju, tj. uvijek je u tom obliku - to su genitivi (jednina i množina) zamjenice is, ea, id.
Vokativ jednine muškog roda zamjenice meus, 3 ne glasi mee, nego mi!
Povratno-posvojna i lično-povratna - pronomen possessivum reflexivum et personale reflexivum
*suus, sua, suum (suus, 3)
*: svoj, svoja, svoje
*se
*: sebe, se
padež
N, -
G, sui
D, sibi
A, se
Ab, se
;Komentar:*oblici ove zamjenice jednaki su i u jednini i u množini (kao i u hrvatskom)
Važno!
U latinskom se suus, 3 i se koristi samo kad se govori o trećem licu. Inače se koriste zamjenice koje se slaže sa subjektom (ako je u hrvatskom svoj ili se)
Uočiti:
Hranim se - ''Nutrio me''
Hraniš se - ''Nutris te''
Hrani se - ''Nutrit se''
Hrani ga - ''Nutrit eum''
Hrane se - ''Nutriunt se''
Volim svoju prijateljicu - ''Amo meam amicam''
Voliš svoju prijateljicu - ''Amas tuam amicam''
Voli svoju prijateljicu - ''Amat suam amicam''
Voli njegovu prijatljicu - ''Amat amicam eius''
Npr.:
*''mea amica''*: moja prijateljica
*''Video tuum bonum amicum''*: Vidim tvog dobrog prijatelja.
*''Video eius amicam''*: vidim njezinu/njegovu prijateljicu
4 Naslov
Da objasnim naslov:
''viden je skraćeni oblik od videsne, što znači 'vidiš li?'.
5 Vježbe
5.1 Vježba 1
Sad ćemo sve što smo naučili staviti u praksu i to sve skupa malo izvježbati.
Hajdemo za početak prevesti jednu rečenicu na hrvatski jezik:
Meus bonus amicus Marcus suam bonam amicam Iuliam saepe spectat.
Prvo moramo naučiti neke riječi (a neke ponoviti):
*bonus, 3 =dobar
*amicus, -i, m. =prijatelj
*saepe =često
*specto, 1. =gledati,promatrati
*bellus, 3 =lijep
*amica, -ae, f. =prijateljica
;U rečenici prvi potražimo predikat, koji je uglavnom na kraju:
spectat = 3. lice jednine prezenta od specto, 1. = gleda
;Zatim tražimo subjekt rečenice (mora biti u nominativu jednine (glagol je u jednini)):
Marcus = N. sg. od Marcus, -i, m. = Marko
amicus = N. sg. od amicus, -i, m. = prijatelj
;Riječi (meus i bonus) opisuju riječ Marcus, pa se zato s njom slažu u rodu, broju i padežu:
meus = N. sg. m. od meus, 3 = moj
bonus = N. sg. m. od bonus, 3 = dobar
Iuliam = A. sg. od Julia, -ae, f. = Juliju
amicam = A. sg. od amica, -ae, f. = prijateljicu
suam = A. sg. f. od suus, 3 = svoju
bonam = A. sg. f. od bonus, 3 = dobru
saepe = prilog = često
;I sada to sve objedinimo:
''Moj dobar prijatelj Marko često gleda svoju dobru prijateljicu Juliju.''
5.2 Vježba 2
Sada ćemo naučiti kako koristiti ''-ne''.
''-ne'' nam služi za postavljanje pitanja, nju zalijepimo na riječ koju želimo istaknuti u pitanju, obično je to glagol. Prevodimo je s ''li''.
Primjeri:
''Videsne?'' =Vidiš li?
''Iuliamne amas?'' = Juliju voliš?
Čestica ''ne'' se može povezati sa ''non'' = ''nonne''. To se prevodi: nije li,itd. (ovisno o glagolu).
Koristi se kad očekujemo potvrdan odgovor.
Primjeri:
*''Nonne Roma in Italia est?'' =Nije li Rim u Italiji?
*''Sic est,Roma in Italia est'' =Tako je, Rim je u Italiji
5.3 Vježba 3
Sada ćemo naučiti kako se koristi riječ ''num''.
Potpuno jednako kao u hrvatskom ''zar''. To jest kada očekujemo negativan odgovor.
Primjeri:
*Zar je Nil u Europi?
*: ''Num Nilus in Europa est?''
*Nije.
*: ''Non est.''

Latinski jezik


Međimurski rječnik

1 Međimurski rječnik
1.1 A
afinger - vješalica za odjeću
ajngel - anđeo
anjcug - odijelo
apa-čapa - igra skrivača
ausvinklin - koji nije pod pravim kutem
1.2 B
bafkati - lajati
bahuknuti - popiti naiskap
balanteriti - bučiti
baleda - svečana odjeća
bambrlek - vunena kuglica na vrhu kape
bandera - stup rasvjete, telefona, struje i slično
bandisti - puhački glazbeni sastav
bantuvati - uznemiravati
baukač - strašilo
beciklin - bicikl
bečati (se) - plakati:"Fest se je bečav, dok je opav." Jako je plakao, kad je pao.
bedok - budala
bedvo, bedve, bedvoje - obojica, obje, oboje
begelor - novčanik
beteg - bolest
betežen - bolestan
bezek - bazga
beciklin- bicikl
bidra - zemljana posuda za pečenje kolača
birka - ovca
blaja - debela daska
blazina - poplun
blehnuti - nepromišljeno i brzopleto nešto reći:"Blehneš i žif ostoneš!" Izvališ i ostaneš živ!
blizovati (se) - oblizivati
bloditi - lutati, ali i neusvislo govoriti
bnoreti, bnorevati - poludjeti, luditi
bogec - siromah
bogo - ubogo, siromašno, jadno
bograč - jelo slično gulašu
bole - bolje, jače
bom, boš, bo, bomo, bote, bodo - ću, ćeš, će, ćemo, ćete, će
bota - štap
božolj - grah
breja - gravidna, noseća (za životinje)
brneti - brujati
brone - drljače za obradu zemlje
buhati (se) - tući
buksa - novčanik
bujki - obujci, krpe umjesto čarapa
1.3 C
capa - šapa
cecati - cuclati, dojiti, sisati
cecek - sisa
ceker - torba od komušine
cicek - mače
cifrasto - šareno
cigon - rom
cigonjšček - romsko naselje
cima - zeleni dio gomoljaste biljke poput krumpira, mrkve, itd.
cimerman - tesar
cincerlica - ledena siga
cirkva - crkva
cmrek - smreka
cmuliti - cuclati
cojek - krpa, rita
cona - nadimak
coparnica - vještica
crketina - leš životinje
cuca - ženski spolni organ
cucek - pas
cug - vlak
cugmašina - lokomotiva
cujzek - ždrijebe
cukati - trzati, vući
cukor - šećer
cusravo - šuplje
cvirek - čvarak (množina: cvirki)
cvrtje - kajgana
1.4 Č
čavel - čavao
čepeti - čučati
česalo - češalj, alat za timarenje životinja
česati - češljati, timariti životinje
četrtek - četvrtak
čmelja - pčela
čoba - usna
čohati (se) - grebati (se)
čonta - kost
čoplek - figurica čovjeka ili drugog kao igračka
črep - crijep
črešja - trešnja
črez - kroz
črleno - crveno
črno - crno
čučika - kokoš
čuda - mnogo
čurka - crijevo, krvavica ili druga kobasica u crijevu
čvapkati - kapati
čovek - čovjek
1.5 Ć
Ćićati(se) - Sjednuti
1.6 D
da - kad
de - gdje
dečker - dječak
delati - raditi
delati se - praviti se, glumiti
delo - posao, rad
deloven den - radni dan
den - dan
denes - danas
dete - dijete
detelica - djetelina
devati - stavljati
dežđ - kiša
dijačec - ministrant
dimo - kući, doma:"Da pemo dimo?" Kad ćemo kući?
dišenci z gledancima - posprdno, kada netko pita što je za jelo, u prijevodu nešto mirišljavo što se samo gleda, dakle ništa ili malo
dišeti - mirisati
diti - otići
dojti - doći
doljonec - čovjek iz donjeg Međimurja
dopeljati (se) - dovesti
dorica – vrsta male kokoši
dovica - udovica
drač - korov
dračljivo - zakorovljeno
dragati - milovati, maziti
dremati - spavati
dreta - špaga, uzica
drevo - drvo
drftati - drhtati
drkati - trčkarati:"Deca po dvoru drčejo!" Djeca trčkaraju po dvorištu.
drogo - skupo:"To mi je predrogo." To mi je preskupo.
drot - žica
drožec - dugački štap:"Zemi toga došca pak mi stepi hruško." Uzmi taj štap pa mi stresi krušku.
dvor - dvorište
duha - miris
dujha - prekrivač punjen perjem
dzoj - otraga, iza
1.7 Đ
đunđa - kuglica na boru
đurek – muški primjerak vrste malog pijetla
1.8 Dž
Đžep-đep
1.9 E
eha - znak konju ili kravi da stane
eroplan - zrakoplov
1.10 F
fačuk - nezakonito dijete
fajfa - lula
fajno - lijepo
fal - jefino
fala - hvala
falaček - komadić
falat - komad
falda - nabor
fali - nedostaje
falinga - nedostatak, mana
fandlin - zidarska zaimača
farof - župni dvor
fčasi - odmah, učas
fčera - jučer
fčehnuti - udariti, otkinuti
fčeknuti - uštinuti
fčuknuti - kljucnuti
fehtati - prositi, nagovarati
feringa - zavjesa
fertof - pregača
fest - jako, čvrsto
ficlek - komadić
fijolica - ljubičica
fkaniti - prevariti
fkrasti - ukrasti
fkrej - na stranu, odbaciti nešto:"Hitiv je kito fkrej." Odacio je granu.
fletno - brzo
fljučnuti - pljunuti
forbati - bojati, preneseno i lagati:"Naj me forbati!" Nemoj mi lagati.
foringa - prijevoz
foringoš - prijevoznik, vozač zaprežnih kola
fortof - pregača
fpešati – umoriti se, iscrpiti se
frbant - zavoj (za rane)
fruček - grudica
fruga - kvrga
fšrek - nakrivo
ftork - u utorak
ftrči - potgrati
ftroga (me) – ne da mi se:“Fčera ga je bilo ftroga bloka zaprti, pak se ve prehladiv.“ Jučer mu se nije dalo zatvoriti prozor, pa se sada prehladio.
fruc – u inat, unatoč
furt - stalno, uvijek
fukati - sexati
1.11 G
gače - hlače
gizdavo - ponosno
gobavo - grbavo
gobec - gubac, usta
godovje - imendan, godišnjica
godovjok - slavljenik na imendan ili, rjeđe, rođendan
goler - ovratnik na odjeći
goričonec - čovjek iz gornjeg Međimurja
grdenec - kredenac
groja - ograda
Grdoba - ružno ili grdo
Grošić-Grašak
1.12 H
halositi – premetati, pretraživati
hamer (rijeđe: hamber) - čekić
hapiti se - prihvatiti se nečega
hasen - korist
helavi - smotan, lud
hertor - pastir krava
hmoji - zločest
hoblič - blanja
hobliti - blanjati, npr. dasku
hrbet - leđa
hrguliti - jako, nepravilno hrkati
hrmok - budala
hrmustavec - hrskavica
hruška - kruška
hurma - glupa ženska osoba
hiža - kuća, soba
1.13 I
icek - tele
iga - vagir, balancin zaprežnih kola
igrati - svirati, plesati
iskati – tražiti:“Iskav sam ga celo noč, a mama ga išče išče!“ Tražio sam ga cijelu noć, a mama ga još traži.
išče - još
1.14 J
japa - otac
japica - djed
Jezuš - Isus
joko, joči - oko, oči
jolen - zavidan
jopec, jopica - majmun, majmunica
1.15 K
kam - kuda
kanos - pastir svinja
karati - kuditi
katruža - vrtna ruža
kebelor - novčanik
kegljin - čunj kod kuglanja
kelje - ljepilo
kesniti - kasniti
ki - koji
kiklja - haljina
kinčiti - ukrašavati
klajbes - olovka ili penkala, obično debela tesarska
klinčec - klinčić, karanfil
kmica - tama
koj - konj:"Vanja je koj!" Vanja je konj!
količ - kolac
koma - jedva
kombinerke - kombinirana kliješta
kopicati se, prekopicovati se - prevrtati se:"Tak se napiv kaj se po grabi kopicav." Tako se napio da se prevrtao po jarku.
korboč - korbač, veliki bič
korzije - kukurozovina
kotec - svinjac
koščica - koštica
kova - kava
kre - kraj: "Točke su poljek lese!" Tačke su kraj ograde!
kržjok - kukuružnjak, spremište u kojem se suši i čuva kukuruz
kunjšten – pametan
kušlec - poljubac
kvartelj – unajmljen stan ili kuća:“Da smo se oženili pet let smo živeli na kvartelju.“ Kad smo se vjenčali, pet smo godina živjeli u unajmljenom stanu.
1.16 L
labuda - lopta
lačen - gladan
lagef - bačva
lakomnica - posuda kroz koju se u bačvu ulijeva mošt
lampa - usta pogrdno,svjetiljka:"Ima veljko lampo." Ima velika usta, puno priča. Analogija: "Ima dogoga jezika."
lebodikaj - džabalebaroš, osoba koja bi nešto bez truda
lesa - dvorišna kolna vrata: "Otprite leso, ido japa s kojima." Otvorite vrata, ide otac s konjima.
lepušnato – lijepo, kaže se za živa bića
letati - juriti
ljondrati – v. vondrati, lutati
ljuk - luk
logožor - veliki ceker
lojtra, lojtre - ljestve
los - vlas
1.17 Lj
ljuk - luk
ljuščiti - ljuštiti
1.18 M
magaditi - podnositi, trpjeti : "Zamagadi si pak bo bole." Otrpi pa će biti bolje.
mantlin - radno odijelo
matulj - leptir
matulica - mali leptir
maža - vreća
megla - magla
meti - imati
misliv - mislio: "Misliv sam..." Mislio sam...
mleko - mlijeko
mrzlo - hladno
mamrela (rijeđe: mambrelo) - kišobran
mom - odmah
1.19 N
nafčiti - naučiti
nakli - na podu, dolje
nažrti (se) - napiti (se), ali i najesti (se)
nedelja - nedjelja
nompak - naopačke
norca se delati z nekoga - ismijavati nekoga
norec - budala, luđak
nucati - koristiti, iskorištavati
1.20 O
ober - iznad
oblok - prozor
ojzder - ovdje
olofka - olovka
ornice - nosač s kotačima na koje se smještao plug
orsog - država, županija, iz madžarskog jezika
otprti - otvoriti
1.21 P
pajcek - svinjica
partoš - metla
pegavec - bolestan u glavi
peljati (se) - voziti (se)
peljučkati - brčkati, kao vodu ili u vodi
pelnica - podrum
pemo - idemo:"Kaj, pemo?" Hoćemo li ići?
petati - dirati
pes - pas
petek - petak
picek - pile
Kramp - pijuk
pinkala - kemijska olovka, penkala
plaziti - penjati se ili puzati
pleba - plavilo za rublje
ploha - nagli jaki pljusak
podurknuti - potopiti nešto u vodu
pokač – muhomlat
poljek - pored
pondelek - ponedjeljak
ponjgla - tava
popevati - pjevati
poplon - prekrivač
porga – posudba, zajam:“Primeni pije na porgu!“ Kod mene pije na zajam.
potprti - poduprijeti (nešto)
potrti, spotrti - razbiti
povdeliti - udariti
pozoj - zmaj
pravole - upravo tako, točno
prefrigani - lukav
prezvušt - tlačenica (vrsta mesnog proizvoda)
pripetiti (se) - dogoditi, desiti (se):"Kaj se pripetilo, kaj se dogodilo, vu beličkoj fari v gardinovski seli..." Što se desilo, što se dogodilo, u beličkoj fari u gardinovskom selu..."
pučpuljika - prepelica
puhnuti - puhnuti, ugasiti:"Puhni svetlo." Ugasi svjetlo.
puklja - grba
pušlek - stručak, kita (cvijeća)
1.22 R
raca - patka
racika - pače
racok - patak
rafung - dimnjak
rafungerač - dimnjačar
rajsnedljin – pribadača sa širokom glavom
raketljin - raketa
resporjeno - raspareno
rignja - poklopac na posuđu
ritati - udarati nogom
robača - košulja
robati - krasti
robec - rubac
rodica - duga
rud - rudo zapreženih kola
ron - baš
ronjgla, rojnjglja - plitak širok lonac
rožđiti - glasno plakati ili vikati, često pogrdno:"Kaj tak rožđiš, pak t'je ne ščepce zdruzgalo." Zašto tako plačeš, pa nije ti zgnječilo prste.
rudati - kovrčati:"Losi si je rudala." Kovrčala je kosu.
rut, rud - ruda, timun zaprežnih kola
ružđiti - kruniti, obično kukuruz:"So kuruzu smo zružđili." Okrunili smo sav kukuruz.
1.23 S
sajha - čada
saki - svaki
shojati (se) - skupljati (se)
: "Ljudi se več shojajo, a ti kesniš!" Ljudi se već skupljaju, a ti kasniš!
skopi - škrt
skoporitjak - škrtica, sebičnjak
sikak - svakako
sneg - snijeg
sneha - snaha
snočka - sinoć
sobota - subota
sod, sodje - voćka, voće
solika - sitna tuča, grad
sprdnuti se - nešto što se nerealno želi:"Nemreš meti se kaj ti se sprdne." Ne možeš imati sve što poželiš.
sprhjeno - trulo
sreda - srijeda
srojba - pričuva, zaliha
sroniti - skloniti, pospremiti za čuvanje: "Sroni mi te peneze kaj na što našev." Skloni mi taj novac da netko ne nađe.
stekli - bijesan, lud: "Leče kak stekli!" Juri kao bijesan!
stolec - stolica, stolac
stoletje - stoljeće
svetlo - svijetlo
svija - svinja
svitjak - uzica oko pasa kojom se vezalo gaće ili hlaće
svoja - svađa
1.24 Š
šamlek - mali tronogi stolac
ščepec, ščepci - prst, prsti
ščukati - kljucati
šeflja – zaimača, kutlača
šelibravo – neravno, krivo
šenkati - pokloniti, oprostiti dug
šijak - vrat
šikati se - pristajati:"Puci se šika ka bo vrejena." Djevojci pristaje da bude uređena.
škrljak, škrlak - šešir
škorja - čizma
škorje - škare
šolec, šolci - cipela, cipele
šrafciger - odvijač
šrajf - vijak
šuder - šljunak
1.25 T
taki - ubrzo
teh - čaj, uvarak
tekot, tekoti - uši kod peradi
tentati - nagovarati, uporno moliti
terh - teret
tiblica - banjica, konusna posuda s poklopcem za čuvanje masti, kosane masti i mesa u masti
tikva - tikva, bundeva
tobla - tabla, stol
tolog - talog
tork - utorak
trček - panj
trganci – jelo, tjestenina, od brašna, vode i soli, zamiješeno, pa trgano prstima i kuhano u vodi, ocijeđeno se može kombinirati s lukom, jajima, špekom
trljockati - igrati se rukama nečim, dirati i premještati bez potrebe:"Naj mi testo trljockati, nabode se zdiglo!" Nemoj mi dirati tijesto, neće se dići!
tržiti - prodavati
tudum - vrsta grožđa i vina loše kvalitete
turen - toranj
turoš - svježi kravlji sir začinjen paprikom, oblikovan u stožac i sušen na zraku
1.26 V
vene, veno, veno - neodređena osoba ili predmet (onaj, ona, ono)
vljeznoti - stati u nešto:"Komaj je vljeznolo nuter!" Jedva je stalo unutra.
voder - posuda s vodom za brusni kamen kod košnje, zatakne se ili sveže za pojas
vondrati - lutati
vordati – miješati
vozel - čvor
vrgnuti (se) - uvrgnuti (se) u nekoga, imati istu karakteristiku: "F koga si se ti vrgev kaj si tak hmoji?" U koga si se ti uvrgnuo pa si tako zločest.
vrlec – rovac (kukac)
vročtvo - lijek, vračarija
vu - u
vučiti - učiti
vuho - uho
vulica - ulica
vupež - hrabrost:"Te je mev vupeša!" Taj je imao hrabrosti!
vuprti - uprijeti
vura - sat
vurdrati - miješati
vutem - u taj čas
vužgati - upaliti
Vita Vita - Cedevita
1.27 Z
zabadaf - badava, besplatno
zahliknuti se – zagrcnuti se
zamusikati – umrljati (po licu)
zbincnuti se - ritati se, kao kod životinja kad ih se preplaši:"Cujzek se stolno zbincovav." Ždrijebe se stalno ritalo.
zdruzgati - zgnječiti
zajtrek - zajutrak
zbirati - probirati
zdojti se - potrošiti se, doći kraju:"Olofka se zdošla." Olovka se potrošila.
zgor - iznad
zgunuti - odgonetnuti
zijati - derati se, ali i zijevati, naveliko otvarati usta
ziti (se) - sresti (se)
zizek - sisa
zlevenka - tanak lijevani kolač od brašna, mlijeka, vrhnja i dodataka
zmešati se - pomiješati se:"Ti se zmešalo?" Jesi poludio?
zmisliti se - sjetiti se
zofrek - zaprška
zolesnica - zaperak
zrihtati (se) - srediti (se), lijepo se urediti
zutra - sutra
zuti (se) - izuti (se)
zvezda - zvijezda
zvirati - izvirati
zvordati - zamiješati
1.28 Ž
žegetljivo – škakljivo
žganica - rakija
žibek - guskica
žmehko,žmefko - teško
žmeknuti - ocijediti, stisnuti
žoga - pila, lopta
žoto - žuto
žrt - dugačka drvena oblica kojom se učvršćivao teret sijena na kolima
žvegla - zviždaljka
žveplo - sumpor

Rječnici


Latinski jezik/Lekcija/treća

Lekcija 3 — Lectio tertia — Quot annos nata es?
1 Dijalog - Dialogus
...
:''Marcus'': Ave, Iulia! Mihi nomen est Marcus. Quid est hodie?
:''Iulia'': Ave, Marce. Hodie est dies decima septima Octobris.
:''Marcus'': Gratias multas ago. Mihi dies natalis in die Veneris est.
:''Iulia'': Felix dies natalis tibi esto!
:''Marcus'': Gratias tibi ago. Quot annos nata es?
:''Iulia'': Viginti annos nata sum.
:''Marcus'': Vale, Iulia.
:''Iulia'': Vale!
...
2 Riječi i fraze
Latine, Croatice
Quid est hodie?, Koji je danas datum?
Gratias (multas) ago., (puno) hvala
Felix dies natalis tibi esto., Sretan ti rođendan.
Quot annos nata es?, Koliko imaš godina?
hodie, danas
gratia, -ae, f., zahvalnost
multus, 3, mnogi
ago, 3. egi, actum, raditi, činiti
felix, -icis, sretan
dies, -ei, m./f., dan
natalis, -e, rođen
dies natalis, diei natalis, m., rođendan
quot, koliko
annus, -i, m., godina
natus, 3, rođen
;Komentar:*neke se fraze mogu reći na dva ili čak više načina:
**Quot annos natus/nata est? i Qout annos habes? - Koliko imaš godina?
***Natus se koristi kada se govori osobi muškog spola, a nata kada se govori osobi ženskog spola
**Felix dies natalis tibi esto!, Felix dies natalis tibi sit!, Felicem diem natalem habeas!, Tibi diem natalem felicem exopto! (Sretan ti rođendan, Želim ti sretan rođendan)
3 Glavni brojevi - Numeralia cardinalia
; Komentari:*brojevi unus, duo i tres se dekliniraju, kao i u hrvatskom jeziku
*dekliniraju se i brojevi od 200 do 900 te množina od tisuću, milia*brojevi od 200 do 900 se dekliniraju kao pridjevi; imaju samo množinu
*brojevi kojima je znamenka jedinica 8 ili 9 se tvore drugačije: odbijanjem dva, odnosno jedan od desetice, pa je tako 18 duodeviginti (doslovno: dva do dvadeset), 19 undeviginti (jedan do dvadeset), 38 (duodequadraginta), 59 (undesexaginta)...
*složeni brojevi (21-27,31-37...) se mogu tvoriti na dva načina:
**1: da se, kao i u hrvatskom, prvo kaže znamenka desetica, a potom jedinica: viginti unus (dvadeset jedan), viginti duo (dvadeset dva)... [ALI! Pazi na brojeve 28, 29]
**2: da se prvo kaže znamenka jedinica, a potom se dodaje veznik et (i) te znamenka desetica: unus et viginti (dvadeset jedan), duo et viginti
*složeni brojevi (veći od 100) se tvore kao gore opisan prvi način (tj. tako da se na prvom jestu stavi veći broj, a za njim slijede manji): centum (et) unus (sto jedan, sto i jedan), centum (et) tres (sto tri), centum (et) duodeviginti (sto osamnaest);
*2657 - duo milia sescenti quinquaginta septem
*1496 - mille quadringenti nonaginta sex
4 Deklinacija sklonjivih glavnih brojeva/Declinatio numeralium declinabilium cardinalium
Padež/Rod, m, f, n
N, ducenti, ducentae, ducenta
G, ducentorum, ducentarum, ducentorum
D, ducentis, ducentis, ducentis
A, ducentos, ducentas, ducenta
Ab, ducentis, ducentis, ducentis
*kada spajamo broj i imenicu, imenica će biti u onom padežu u kojem bi bila da nema broja:
Habeo decem amicos. - Imam 10 prijatelja.
*složeni brojevi koji sadrže unus (npr. 21,31...) također dolaze uz imenicu u množini:
triginta una amicae - trideset jedna prijateljica (kod nas je jednina)
*milia, -ium, n. je imenica (pluralia tantum - imenice koje imaju samo množinu) uz koju imenice dolaze u genitivu: Docebam tria milia discipulorum. - Poučavah (poučavao sam) 3000 učenika.
5 Kalendar - Fasti
Rimski se datum tvori na drugačiji način. Pri određivanju datuma bitne su:
Kalende (Kalendae, -arum, f. - K., Kal.), None (Nonae, -arum, f. - N.) i Ide (Idus, -uum, f. - Id.).
Kalende su prvi dan svakog mjeseca. None su u ožujku, svibnju, srpnju i listopadu sedmi dan, a u ostalim mjesecima su peti dan. Tako su i Ide u ožujku, svibnju, srpnju i listopadu petnaesti, a u svim ostalim mjesecima trinaesti dan.
Navedeni dani (Kalende, None i Ide) se nazivaju stalnim danima. Oni se izriču ablativom:
Kalendis Ianuariis - 1. siječnja
Nonis Septembribus - 5. rujna
Idibus Martiis - 15. ožujka
Ime mjeseca je pridjev te se piše velikim slovom. A evo naziva svih mjeseca:
Mjesec (latinski), Prijevod
Ianuarius, -ii, m., siječanj
Februarius, -ii, m., veljača
Martius, -ii, m., ožujak
Aprilis, -is, m., travanj
Maius, -ii, m., svibanj
Iunius, -ii, m., lipanj
Iulius, -ii, m., srpanj
Augustus, -i, m., kolovoz
September, -bris, m., rujan
October, -bris, m., listopad
November, -bris, m., studeni
December, -bris, m., prosinac
Ako je neki dan prije stalnog dana, tada se koristi pridie koji dolazi s akuzativom.
pridie Kalendas Ianuarias - 31. prosinca
pridie Nonas Septembres - 4. rujna
pridie Idus Martias - 14. ožujka
Svi se ostali dani određuju brojanjem unaprijed sve do najbližeg stalnog dana uključući i stalni dan i dan kojeg treba odrediti. Npr. 3. travnja. Dakle, brojimo prema napred, 3, 4, i 5 (None). To su tri broja, tj. dana. Koristit ćemo izraz ante diem koji dolazi s akuzativom, a broj ćemo također staviti u akuzativ. Pa će navedeni datum u rimskom obliku biti ante diem tertium Nonas Apriles što se može skratiti u a.d. III. N. Apriles (Apr.). Iz ovoga svega može se izvući formula koja glasi: (broj stalnog dana + 1) - broj dana od kojeg brojimo prema napred. Primjena ove formule na gore zadani zadatak bio bi: (5 + 1) - 3 = 6 - 3 = 3. Da smo uzeli neki drugi dan, npr. 2. travnja, tada bi bilo ovako: (5 + 1) - 2 = 6 - 2 = 4. Provjerimo: 2, 3, 4, i 5. To je četiri broja. I to je točno riješenje, dakle, formula je točna. Uzmimo još jedan primjer: 28. travnja. Najbliži mu je 1. svibnja, ali to ne možemo izračunati. Zbog toga se kod Kalendi broju dana u navedenom mjesecu (kod nas je to travanj) se doda 2, a potom oduzme broj dana. Dakle, (30 + 2) - 28 = 32 - 28 = 4. I to je točno: 28, 29, 30 i 1. Dakle, rješenje je 4. Formula je točna.
Pretvaranje iz rimskog na suvremeni način se također može opisati formulom: (broj stalnog dana + 1) - redni broj. Primjer a.d. VI. Id. Ianuarias. Radi se o Idama, koje su u siječnju 13 dan. Pa:(13 + 1) - 6 = 8. To je dakle, 8. siječnja. Kod Kalendi opet treba dodati 2. Primjer: a.d. VI. K. Iunias: mjesec prije lipnja je svibanj. Svibanj ima 31 dan: (31 + 2) - 6 = 27. To je 27. svibnja. Kako biste se uvjerili, provjerimo oba primjera. Sada trebamo brojati unatrag; šest dana unatrag od siječanjskih Ida, tj. od 13. siječnja: 13, 12, 11, 10, 9 i 8. I rješenje je točno. Provjerimo drugi primjer: šest dana unatrag od lipnja: 1, 31, 30, 29, 28 i 27. Dakle, rješenje je točno. Ponovio obje formule još jednom:
iz suvremenog u rimski: (broj stalnog dana + 1) - broj dana od kojeg brojimo prema napred
za Kalende: (broj stalnog dana + 2) - broj dana od kojeg brojimo prema napred
iz rimskog u suvremeni: (broj stalnog dana + 1) - redni broj
za Kalende: (broj stalnog dana + 2) - redni broj
Prijestupnih godina rimljani su veljači dodavali jedan dan, ali ga nisu dodavali kao mi, nego su iza 24. dana mjeseca veljače imali jedan dan, a nakon njega bi tek došao 25. Taj se dan označavao s bis, pa bi to izgledalo ovako:
*ante diem sextum Kalendas Martias - 24. veljače
*ante diem bis sextum Kalendas Martias - 25. veljače
*ante diem quintum Kalendas Martias - 26. veljače
*pridie Kalendas Martias - 29. veljače
Ovi zapisi ovise o godini. Ako je godina prijestupna, tada izraz pridie Kalendas Martias ustvari znači 29. dan mjeseca veljače, a ako nije, onda označava 28. Dovodi nas do zaključka: ako je godina prijestupna, tada se datumi od a.d. V. K. Mar. (od 25.) do pridie K. Mar. (do 29.) uvećaju za jedan. A ako ne, tada ostaju jednaki!
Godine se izriču rednim brojevima. O rednim će brojevima biti govora u jednoj od sljedećih lekcija.
6 Gramatika - Grammatica
6.1 Glagoli - 3. konjugacija/Verba - III. coniugatio
Infinitiv u drugoj konjugaciji završava na '–ere'. U infinitivu ovo je e kratko. Kod određivanje osnove kod ove je deklinacije malo drugačije.
Do sada ste naučili glagole prve i druge konjugacije. Glagoli se treće konjugacije dijele na dvije:
*glagoli konsonantske osnove
*glagoli i osnove
Glagolima konsonantske osnove, kako im i ime kaže, osnova završava suglasnikom, konsonantom, zatvornikom. Glagoli I osnove su u konjugaciji vrlo slični glagolima četvrte konjugacije. Glagoli I osnove u prezentu uvijek završavaju na -io.
U ovoj lekciji ćemo naučiti kako se glagoli treće konsonantske konjugacije konjugiraju u prezentu:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, leg''e''re, čitati
1.l.jd., lego, čitam
2.l.jd., legis, čitaš
3.l.jd., legit, čita
lice, latinski, hrvatski
1.l.mn., legimus, čitamo
2.l.mn., legitis, čitate
3.l.mn., legunt, čitaju
;Komentari:*prezentska osnova ovakvih glagola završava konsonantom; zbog toga se umeće -i, a u trećem licu množine dobivaju -u, kao i glagoli četvrte konjugacije
*glagoli ove konjugacije uglavnom su nepravilni
Evo konjugacije glagola treće konjugacije I - osnove. Usporedite ih s konjugacijom glagola četvrte konjugacije.
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, cap''e''re, uzimati
1.l.jd., cap''i''o, uzimam
2.l.jd., cap''i''s, uzimaš
3.l.jd., cap''i''t, uzima
lice, latinski, hrvatski
1.l.mn., cap''i''mus, uzimamo
2.l.mn., cap''i''tis, uzimate
3.l.mn., cap''i''unt, uzimaju
;Komentar:*kao što je već rečeno, ovi glagoli dobivaju "unt" u trećem licu množine prezenta
6.2 Glagoli - 4. ili I - konjugacija/Verba - IV. aut I - coniugatio
Infinitiv u drugoj konjugaciji završava na '–ire'. Zovemo je i-konjugacijom zato što joj osnova završava na –i. To vidimo u infinitivu, ispred nastavka –re je slovo i.
Ovako se konjugiraju:
lice, latinski, hrvatski
infinitiv, ven''i''re, doći
1.l.jd., ven''i''o, dođem
2.l.jd., ven''i''s, dođeš
3.l.jd., ven''i''t, dođe
lice, latinski, hrvatski
1.l.mn., ven''i''mus, dođemo
2.l.mn., ven''i''tis, dođete
3.l.mn., ven''i''unt, dođu
6.3 Imenice - 3. deklinacija/Substantiva - III. declinatio
Naučili ste da se glagoli 3. konjugacije dijele na dvije. Isti je slučaj i s imenicama. Dijele se na imenice konsonantske i imenice i-osnove.
Krenimo od imenica konsonantske osnove. Unutar njih postoji još jedna podjela. Imenice muškog i žensko roda koje se dekliniraju jednako i imenice srednjeg roda koje imaju malenu razliku.
Imenice ove deklinacije mijenjaju osnovu, tj. nastavci se dodaju na genitiv, a ne na nominativ.
Imenice muškog i ženskog roda se dekliniraju ovako:
homo, -inis, m. = čovjek
;Komentar:*kao što vidimo, glagoli dobivaju nastavke (podjebljani) na osnovu koja se dobije odbijanjem nastavka -is genitivu jednine
*nominativ i vokativ su jednaki
Imenice srednjeg roda:
tempus, -oris, n. = vrijeme
;komentar:*možete primijetiti da su nominativ, akuzativ i vokativ jednaki, te da u množini završavaju na -a
Imenice I-osnove:
Ove se imenice također mogu podijeliti, ali one se dijele na više dijelova:
*jednakosložne imenice te*nejednakosložne imenice
Jednakosložne imenice su redovito muškog i ženskog roda, te im nominativ u većini slučajeva završava na -is (ponekad čak i na -es), a genitiv im završava na -is. Jednakosložne se nazivaju zato što im genitiv i nominativ ima jednako broj slogova.
Nejednakosložne imenice su imenice na -er ili na -s koje u genitivu jednine ispred nastavka -is imaju dva ili više suglasnika (postoje tri iznimke). One se dijele na:
*imenice muškog i ženskog roda (dekliniraju se jednako)
*imenice srednjeg roda
Postoje i imenice srednjeg roda koje u nominativu završavaju na -e, -al i -ar i one se drugačije dekliniraju.
Pa, krenimo od jednakosložnih imenica:
civis, -is, m. = građanin
;Komentar:*ove imenice mogu biti jedino muškog i ženskog roda
Nejednakosložne imenice muškog i ženskog roda:
pars, partis, f. = dio
;Komentar:*možete primijetiti razliku između imenica konsonantske i I-osnove: imenice I-osnove u genitivu množine imaju nastavak -ium
Nejednakosložne imenice srednjeg roda:
os, ossis, n. = kost
;Komentar:*razlika između imenica konsonantske osnove srednjeg roda i imenica I-osnove koje su nejednakosložne i srednjeg roda je u genitivu množine: -ium
Imenice srednjeg roda koje završavaju na -e, -ar, -al
animal, -alis, n. = životinja
;Komentar:*po prvi se puta javlja nominativ množine na -ia, te ablativ jedine na -i
Evo nekih pravila koja vrijede za sve konjugacije: nominativ i vokativ svih brojeva i svih konjugacija su jednaki (jedina iznimka je druga deklinacija imenica na -us, u jednini vokativ završava na -e), kod imenica srednjeg roda, nominativ, vokativ i akuzativ su uvijek jednaki; dativ i ablativ množine su također uvijek jednaki
Iznimke, imenice koje u genitivu pred nastavkom -is imaju dva ili više suglasnika, a koje se dekliniraju prema konsonantskoj osnovi su: mater, -tris, f. = majka; pater, -tris, m. = otac i frater, -tris, m. = brat (dakle, sve imaju genitiv množine na -um, a ne na -ium)
Te je imenice vrlo lako zapamtiti! (mater, pater, frater)
Postoji i posebna grupa imenica, imenice kojima je akuzativ jednine na -im te ablativ jednine na -i (imenice I-osnove koje su jednakosložne), a neke od njih su:
*sitis, -is, f. = žeđa
*puppis, -is, f. = krma (broda)
*turris, -is, f. = toranj
*tussis, -is, f. = kasalj
*febris, -is, f. = groznica
*securis, -is, f. = sjekira
*sementis, -is, f, = sjetva
*clavis, -is, f. = ključanica
*strigilis, -is, f. = strug, strugalo
7 Dani u tjednu
dies Lunae = Ponedjeljak
dies Martis = Utorak
dies Mercurii = Srijeda
dies Iovis = Četvrtak
dies Veneris = Petak
dies Saturni, Sabbatum = Subota
dies Solis, Dominica = Nedjelja;Komentar:*dani u tjednu se sastoje od riječi dan (dies, -ei, m.) i genitiva
*ako se dekliniraju, deklinira se samo imenica dies, a riječ u genitivu ostaje u genitivu
*(npr. dies Lunae; diei Lunae...)
*riječ dies, -ei, m./f. pripada petoj deklinaciji
*kada bismo doslovno preveli, prijevod bi bio ovakav:
**Mjesečev dan; usporedi to s nekim jezicima, npr. njemačkim i engleskim (Montag, Monday)
**Marsov dan
**Merkurov dan
**Jupiterov dan
**Venerin dan
**Saturnov dan
**Sunčev dan ili Gospodnji dan
8 Sažetak
U ovoj ste lekciji naučili:
*dane u tjednu
*Rimski kalendar
*deklinaciju imenica treće deklinacije
*konjugaciju glagola treće i četvrte konjugacije
*kako upitati nekoga koliko ima godina i kako mu odgovoriti
*kako upitati nekoga koji je danas dan i kako mu odgovoriti
*brojeve
*kako čestitati nekom rođendan

Latinski jezik